# Europeiska unionens L 332/10 d

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 332 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången10 december 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 332

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången10 december 2008

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/914/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 11 juni 2008 om godkännande av åtgärder som föreslagits av Nederländerna för bevarande av marina ekosystem i området Voordelta
  [delgivet med nr K(2008) 2415] | 1 |
| | | 2008/915/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 oktober 2008 om upprättande av de värden som fastställts för klassificeringarna i medlemsstaternas övervakningssystem som ett resultat av interkalibreringsförfarandet, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG
  [delgivet med nr K(2008) 6016]


   (
  1
  ) | 20 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

BESLUT

Kommissionen

2008/914/EG

*

Kommissionens beslut av den 11 juni 2008 om godkännande av åtgärder som föreslagits av Nederländerna för bevarande av marina ekosystem i området Voordelta
  [delgivet med nr K(2008) 2415]

[delgivet med nr K(2008) 2415]

1

2008/915/EG

*

Kommissionens beslut av den 30 oktober 2008 om upprättande av de värden som fastställts för klassificeringarna i medlemsstaternas övervakningssystem som ett resultat av interkalibreringsförfarandet, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG
  [delgivet med nr K(2008) 6016]


   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 6016]

(
  1

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 10.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 juni 2008

om godkännande av åtgärder som föreslagits av Nederländerna för bevarande av marina ekosystem i området Voordelta

[delgivet med nr K(2008) 2415]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(2008/914/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artiklarna 8.3 och 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 3.2 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (2) krävs att medlemsstater ska bidra till bildandet av ett nätverk av särskilda bevarandeområden som kallas ”Natura 2000” och hyser de livsmiljötyper och de arter som anges i bilagorna till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3.2 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (2) krävs att medlemsstater ska bidra till bildandet av ett nätverk av särskilda bevarandeområden som kallas ”Natura 2000” och hyser de livsmiljötyper och de arter som anges i bilagorna till det direktivet.

| (2) | I artikel 6.1 i direktiv 92/43/EEG krävs att medlemsstater ska vidta nödvändiga åtgärder för bevarande för de särskilda bevarandeområdena. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 6.1 i direktiv 92/43/EEG krävs att medlemsstater ska vidta nödvändiga åtgärder för bevarande för de särskilda bevarandeområdena.

| (3) | Den 28 februari 2008 utsåg Nederländerna det område som kallas Voordelta till ett särskilt bevarandeområde i den mening som avses i artikel 3.2 i direktiv 92/43/EEG och informerade kommissionen om sin avsikt att vidta åtgärder för att begränsa fisket i det området. |
| --- | --- |

(3)

Den 28 februari 2008 utsåg Nederländerna det område som kallas Voordelta till ett särskilt bevarandeområde i den mening som avses i artikel 3.2 i direktiv 92/43/EEG och informerade kommissionen om sin avsikt att vidta åtgärder för att begränsa fisket i det området.

| (4) | Enligt artikel 6.4 i direktiv 92/43/EEG ska medlemsstater vidta alla nödvändiga kompensationsåtgärder för att säkerställa att nätverket Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande när en plan eller ett projekt med betydande negativa följder genomförs i ett Natura 2000-område. Detta innebär att Nederländerna måste vidta lämpliga kompensationsåtgärder efter anläggandet av hamnanläggningarna ”Maasvlakte 2” i området Voordelta. Kommissionen har yttrat sig positivt om detta projekt (kommissionens yttrande K(2003) 1308 av den 24 april 2003). |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 6.4 i direktiv 92/43/EEG ska medlemsstater vidta alla nödvändiga kompensationsåtgärder för att säkerställa att nätverket Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande när en plan eller ett projekt med betydande negativa följder genomförs i ett Natura 2000-område. Detta innebär att Nederländerna måste vidta lämpliga kompensationsåtgärder efter anläggandet av hamnanläggningarna ”Maasvlakte 2” i området Voordelta. Kommissionen har yttrat sig positivt om detta projekt (kommissionens yttrande K(2003) 1308 av den 24 april 2003).

| (5) | Åtgärder för bevarande, förvaltning och utnyttjande av levande akvatiska resurser omfattas av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. |
| --- | --- |

(5)

Åtgärder för bevarande, förvaltning och utnyttjande av levande akvatiska resurser omfattas av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser.

| (6) | Enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 får medlemsstater vidta icke-diskriminerande åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeriresurserna och för att minimera fiskets inverkan på bevarandet av de marina ekosystemen inom en gräns på 12 sjömil från dess baslinjer, förutsatt att gemenskapen inte har antagit åtgärder för bevarande och förvaltning särskilt för detta område. Medlemsstatens åtgärder måste vara förenliga med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002 och får inte vara mindre stränga än gällande gemenskapslagstiftning. Om åtgärderna påverkar en annan medlemsstats fiskefartyg måste de anmälas till kommissionen, medlemsstaterna och de berörda regionala rådgivande nämnderna och därefter måste de godkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 får medlemsstater vidta icke-diskriminerande åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeriresurserna och för att minimera fiskets inverkan på bevarandet av de marina ekosystemen inom en gräns på 12 sjömil från dess baslinjer, förutsatt att gemenskapen inte har antagit åtgärder för bevarande och förvaltning särskilt för detta område. Medlemsstatens åtgärder måste vara förenliga med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002 och får inte vara mindre stränga än gällande gemenskapslagstiftning. Om åtgärderna påverkar en annan medlemsstats fiskefartyg måste de anmälas till kommissionen, medlemsstaterna och de berörda regionala rådgivande nämnderna och därefter måste de godkännas av kommissionen.

| (7) | Den 13 maj 2008 anmälde Nederländerna de åtgärder som landet ämnar vidta till såväl kommissionen, Belgien, Danmark, Tyskland och Frankrike, vilka är de medlemsstater som berörs av åtgärderna, som till den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön. |
| --- | --- |

(7)

Den 13 maj 2008 anmälde Nederländerna de åtgärder som landet ämnar vidta till såväl kommissionen, Belgien, Danmark, Tyskland och Frankrike, vilka är de medlemsstater som berörs av åtgärderna, som till den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön.

| (8) | De åtgärder för fisket som föreslås av Nederländerna är inrättandet av ett skyddsområde för havsbottnen där tillträdet begränsas för bomtrålare med nätlänkar och en motorstyrka som överstiger 260 hk (191 kW) och inrättandet av fem vilozoner inom skyddsområdet för havsbottnen inom vilket i stort sett allt fiske ska vara förbjudet. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder för fisket som föreslås av Nederländerna är inrättandet av ett skyddsområde för havsbottnen där tillträdet begränsas för bomtrålare med nätlänkar och en motorstyrka som överstiger 260 hk (191 kW) och inrättandet av fem vilozoner inom skyddsområdet för havsbottnen inom vilket i stort sett allt fiske ska vara förbjudet.

| (9) | Belgien och den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön har till kommissionen inkommit med skriftliga kommentarer till anmälan. |
| --- | --- |

(9)

Belgien och den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön har till kommissionen inkommit med skriftliga kommentarer till anmälan.

| (10) | De åtgärder som föreslås av Nederländerna är inte diskriminerande eftersom de ska gälla lika för alla fartyg som opererar inom området. Avsikten är att de ska minimera fiskets inverkan på bevarandet av marina ekosystemen och att de ska tillämpas inom en gräns på 12 sjömil från baslinjerna. Gemenskapen har inte antagit någon åtgärd för bevarande och förvaltning särskilt för detta område. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreslås av Nederländerna är inte diskriminerande eftersom de ska gälla lika för alla fartyg som opererar inom området. Avsikten är att de ska minimera fiskets inverkan på bevarandet av marina ekosystemen och att de ska tillämpas inom en gräns på 12 sjömil från baslinjerna. Gemenskapen har inte antagit någon åtgärd för bevarande och förvaltning särskilt för detta område.

| (11) | Dessa åtgärder är förenliga med de mål som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002, särskilt vad gäller att försiktighetsmetoden ska tillämpas genom att vidta åtgärder för att skydda och bevara levande akvatiska resurser, och de är inte mindre stränga än gällande gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

(11)

Dessa åtgärder är förenliga med de mål som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002, särskilt vad gäller att försiktighetsmetoden ska tillämpas genom att vidta åtgärder för att skydda och bevara levande akvatiska resurser, och de är inte mindre stränga än gällande gemenskapslagstiftning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De åtgärder som föreslås av Nederländerna för bevarandet av marina ekosystem i området Voordelta, enligt bilagorna I till III godkänns härmed.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 11 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

2

---

BILAGA I

Dekret om begränsningar av tillträdet till Hinderplaat, Bollen van de Ooster, Bollen van het Nieuwe Zand

13 maj 2008

Ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet

Begränsningar av tillträdet till naturområden enligt avsnitt 20 i naturvårdslagen från 1998 för Natura 2000-området ”Voordelta”.

INLEDNING

I avsnitt 20.1 i naturvårdslagen från 1998 (1) föreskrivs att provinsstyrelser kan begränsa tillträdet till skyddade naturreservat enligt definitionen i avsnitt 10.1; särskilda områden enligt definitionen i avsnitt 10 a.1; andra områden för vilka en sådan klassificering övervägs enligt definitionen i avsnitt 12, eller delar av sådana områden i den mån som detta är nödvändigt för att bevara områdets ekologiska värde.

I avsnitt 20.2 i naturvårdslagen från 1998 föreskrivs att den befogenhet som fastställs i avsnitt 20.1 tillkommer ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet i samförstånd med en annan minister i den händelse att det område som definieras i 20.1, eller en del därav, förvaltas av denna minister eller andra ministrar eller faller under deras jurisdiktion.

Följande dekret ska genomföras i samförstånd med ministern för transporter, offentliga arbeten och vattenförvaltning. I det förordnande för regionala frågor (2) som är i kraft vid ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet föreskrivs att regiondirektören för det södra området i detta ministerium ska ha befogenhet att fatta detta beslut för ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet.

Det är nödvändigt att begränsa tillträdet till ett antal områden inom Natura 2000-området Voordelta (nedan kallat Voordelta) för att skydda områdets befintliga och framtida ekologiska värde. Den rättsliga grunden för att införa sådana tillträdesbegränsningar återfinns vad gäller uppnåendet av målen för Natura 2000-området Voordelta i dekretet om inrättande av Voordelta (19 februari 2008, ref. DRZO/2008-113) medan skyldigheten att vidta kompensationsåtgärder ingår i det tillstånd enligt naturvårdslagen (17 april 2008, ref. DRZW/2008-1670) som utfärdats för byggandet och närvaron av Maasvlakte 2. Detta beskrivs närmare i den förklarande promemoria som bifogas detta dekret.

Genom detta dekret fastställs särskilt bestämmelser om begränsat tillträde till de områden som anges nedan. Enskilda undantag från tillträdesbegränsningarna innebär inte på något vis att eventuella tillståndskrav som fastställs i avsnitt 19 d i naturvårdslagen 1998 inte skulle vara tillämpliga, såvida det inte gäller undantag som fastställs i avsnitt 19 d.2 i naturvårdslagen från 1998 (projekt eller aktiviteter i enlighet med förvaltningsplanen).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS

Del 1

Tillträdet till ”Hinderplaat”, beläget inom Voordelta så som visas på den karta som bifogas detta dekret, ska begränsas.

Tillträdesbegränsningen för Hinderplaat gäller för alla aktiviteter under hela året med undantag för de aktiviteter som nämns nedan:

Organiserade kanotturer

Sammanlagt tio organiserade kanotturer (kajak) tillåts under perioden mellan 1 september och 1 maj med högst två sådana turer på en och samma dag. Dessutom gäller följande tilläggsvillkor:

| — | Tillträde medges endast i en grupp (högst sexton personer) som leds av en certifierad turguide eller instruktör som är knuten till antingen NKB (holländska kanotförbundet) eller TKBN (holländska turistkanotförbundet). |
| --- | --- |

—

Tillträde medges endast i en grupp (högst sexton personer) som leds av en certifierad turguide eller instruktör som är knuten till antingen NKB (holländska kanotförbundet) eller TKBN (holländska turistkanotförbundet).

| — | Det är förbjudet att beträda tidvattensslätter. Det är förbjudet att komma närmare vilande sälar än 250 m. |
| --- | --- |

—

Det är förbjudet att beträda tidvattensslätter. Det är förbjudet att komma närmare vilande sälar än 250 m.

| — | Utfärder måste anmälas till ansvarigt registreringscenter för Voordelta åtminstone 48 timmar i förväg (de ovannämnda organisationerna känner till telefonnumret). |
| --- | --- |

—

Utfärder måste anmälas till ansvarigt registreringscenter för Voordelta åtminstone 48 timmar i förväg (de ovannämnda organisationerna känner till telefonnumret).

Trålning

Trålning med en motorstyrka som understiger 191 kW (260 hk) är tillåten mellan 1 september och 1 maj under förutsättning att tillstånd för sådan användning finns när detta dekret genomförs. Detta gäller två företag, nämligen fartygen OD 2 och SL 22. Fortsatt användning är tillåten på följande villkor:

| — | Det är förbjudet att komma närmare tidvattensslätter än 250 m. |
| --- | --- |

—

Det är förbjudet att komma närmare tidvattensslätter än 250 m.

| — | Högsta tillåtna hastighet är 7 knop (13 km/tim). |
| --- | --- |

—

Högsta tillåtna hastighet är 7 knop (13 km/tim).

| — | Båda fartygen måste vara utrustade med fungerande spårningsutrustning för övervakningsändamål. |
| --- | --- |

—

Båda fartygen måste vara utrustade med fungerande spårningsutrustning för övervakningsändamål.

Fiske med nät

Fiske med nät (drivnät och fiskfällor) är tillåtet under hela året under förutsättning att tillstånd för sådan användning finns när detta dekret genomförs. Detta gäller ett företag, nämligen fartyget Goeree 47. Fortsatt användning är tillåten på följande villkor:

| — | Det är förbjudet att komma närmare tidvattensslätter än 150 m. Före, under och efter knubbsälens diperiod (1 maj till 1 september) är det förbjudet att komma närmare tidvattensslätter än 250 m. |
| --- | --- |

—

Det är förbjudet att komma närmare tidvattensslätter än 150 m. Före, under och efter knubbsälens diperiod (1 maj till 1 september) är det förbjudet att komma närmare tidvattensslätter än 250 m.

| — | Högsta tillåtna hastighet är 7 knop (13 km/tim). |
| --- | --- |

—

Högsta tillåtna hastighet är 7 knop (13 km/tim).

| — | Fiskefartyget måste vara utrustat med fungerande spårningsutrustning för övervakningsändamål. |
| --- | --- |

—

Fiskefartyget måste vara utrustat med fungerande spårningsutrustning för övervakningsändamål.

Helikopterflygningar och nöjesflygningar i små flygplan

Helikopterflygningar är tillåtna över detta område ovanför en lägsta höjd på 1 000 fot (ungefär 300 m).

Skärmflygning och hängglidning är uttryckligen förbjudet ovanför detta område.

För alla andra former av nöjesflygning (motoriserad eller inte) har detta område betecknats som ett ”naturvårdsområde” i enlighet med den uppförandekod för allmänflyget, Verantwoord Vliegen (”Ansvarsfull flygning”) som gäller för denna kategori (3), vari det föreskrivs att dessa områden bör undvikas så långt det är möjligt. Om det är absolut nödvändigt att flyga över dessa områden måste luftfartyget hålla en höjd av minst 1 000 fot (ungefär 300 m), förutom i situationer där detta inte är möjligt av säkerhetsskäl.

Del 2

Tillträdet till ”Bollen van de Ooster”, beläget inom Voordelta så som visas på den karta som bifogas detta dekret, ska begränsas.

Tillträdesbegränsningen för Bollen van de Ooster gäller under hela året för det mindre område för sommarvila som visas på kartan. Från 1 november till 1 april gäller tillträdesbegränsningen för det större område för vintervila som visas på kartan.

Tillträdesbegränsningen för Bollen van de Ooster gäller för alla aktiviteter med undantag för de aktiviteter som nämns nedan:

Yrkes- och fritidssjöfart genom en korridor

Sjötrafik genom området för vintervila genom den därför avsedda korridoren under förutsättning att den högsta hastigheten inte överstiger 7 knop (13 km/tim). Det är emellertid förbjudet att surfa och segla genom korridoren.

Kanotpaddling, vindsurfing och surfing

Kanotpaddling (kajak), vindsurfing och surfing i den nordöstra delen av viloområdet under hela året så som visas på den bifogade kartan (se del 5).

Det är även tillåtet att beträda tidvattensslätter i denna del av viloområdet i det enda syftet att utöva ovannämnda idrotter.

Helikopterflygningar och nöjesflygningar i små flygplan

Helikopterflygningar är tillåtna över detta område ovanför en lägsta höjd på 1 000 fot (ungefär 300 m).

Skärmflygning och hängglidning är uttryckligen förbjudet ovanför detta område.

För alla andra former av nöjesflygning (motoriserad eller inte) har detta område betecknats som ett ”naturvårdsområde” i enlighet med den uppförandekod för allmänflyget, Verantwoord Vliegen (”Ansvarsfull flygning”) som gäller för denna kategori, vari det föreskrivs att dessa områden bör undvikas så långt det är möjligt. Om det är absolut nödvändigt att flyga över dessa områden måste luftfartyget hålla en höjd av minst 1 000 fot (ungefär 300 m), förutom i situationer där detta inte är möjligt av säkerhetsskäl.

Del 3

Tillträdet till ”Bollen van het Nieuwe Zand”, beläget inom Voordelta så som visas på den karta som bifogas detta dekret, ska begränsas.

Tillträdesbegränsningen för Bollen van het Nieuwe Zand gäller endast från 1 november till 1 maj.

Tillträdesbegränsningen för Bollen van het Nieuwe Zand gäller för alla aktiviteter med undantag för de aktiviteter som nämns nedan:

Helikopterflygningar och nöjesflygningar i små flygplan

Helikopterflygningar är tillåtna över detta område ovanför en lägsta höjd på 1 000 fot (ungefär 300 m).

Skärmflygning och hängglidning är förbjudet ovanför detta område.

För alla andra former av nöjesflygning (motoriserad eller inte) har detta område betecknats som ett ”naturvårdsområde” i enlighet med den uppförandekod för allmänflyget, Verantwoord Vliegen (”Ansvarsfull flygning”) som gäller för denna kategori, vari det föreskrivs att dessa områden bör undvikas så långt det är möjligt. Om det är absolut nödvändigt att flyga över dessa områden måste luftfartyget hålla en höjd av minst 1 000 fot (ungefär 300 m), förutom i situationer där detta inte är möjligt av säkerhetsskäl.

Del 4

De tillträdesbegränsningar som beskrivs ovan i del 1 till 3 gäller inte för följande aktiviteter enligt avsnitt 20.4, i naturvårdslagen från 1998:

Utförande av nödvändiga myndighetsuppgifter

Närvaro under hela året för uppgifter som utförs av eller för statliga myndigheter, med eller utan användning av fartyg, fordon eller luftfartyg, i den mån som detta är nödvändigt för bevarande, underhåll, avgränsning, övervakning, inspektion eller spårning och militär verksamhet.

Underhåll av kablar och rörledningar

Underhållsarbeten som utförs på kablar och rörledningar mellan 1 september och 1 maj. Tillträde utanför denna period är endast tillåtet i trängande fall, vilket den behöriga myndigheten har att bedöma efter eget gottfinnande.

Del 5

1.   Områden till vilka tillträdet har begränsats enligt detta dekret visas på den åtföljande kartan med titeln ”Toegangsbeperkingsbesluit Hinderplaat, Bollen van de Ooster en Bollen van het Nieuwe Zand” (Dekret om begränsningar av tillträdet till Hinderplaat, Bollen van de Ooster, Bollen van het Nieuwe Zand) och anges med koordinater.

2.   På land och i vattnet kan gränserna för det område som omfattas av tillträdesbegränsningarna visas med skyltar och bojar.

3.   Kartor och andra bilagor som anges i punkt 1 finns tillgängliga för granskning under en tid av sex veckor efter offentliggörandet på regiondirektoratet för det södra områdets kontor (tillhör ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet) på Keisersgracht 5 i Eindhoven. Kontorstid är måndag till fredag från 09.00 till 17.00.

Del 6

Detta dekret ska tillkännages i Staatscourant (officiell tidning). En förklarande promemoria som åtföljer detta dekret ska tolkas mot bakgrund av föreskriften.

MINISTERN FÖR JORDBRUK, NATUR OCH LIVSMEDELSKVALITET

per prokura

Regiondirektören för det södra området

Invändningar

Intressenter kan framföra invändningar mot detta dekret. Invändningarna ska vara skriftliga och uppfylla de krav som anges i den allmänna förvaltningslagen. Sådana invändningar ska lämnas in inom sex veckor från det att ordern offentliggörs i Staatscourant (officiell tidning) till följande adress:

Staatscourant

| Ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haag |
| Nederländerna |

Ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haag

Nederländerna

Invändningar ska vara undertecknade och inkludera åtminstone följande uppgifter:

| a) | namn och adress till den part som lämnar in invändningen, |
| --- | --- |

a)

namn och adress till den part som lämnar in invändningen,

| b) | datum, |
| --- | --- |

b)

datum,

| c) | en beskrivning av det dekret invändningen riktas mot, och |
| --- | --- |

c)

en beskrivning av det dekret invändningen riktas mot, och

| d) | motivering till invändningen. |
| --- | --- |

d)

motivering till invändningen.

FÖRKLARANDE PROMEMORIA

Natura 2000-områden

Voordelta hyser en flora och en fauna av särskilt ekologiskt värde. Därför har detta område utsetts till Natura 2000-område inom ramen för EU:s direktiv om bevarande av vilda fåglar och livsmiljöer. Det åligger Nederländerna att skapa och bibehålla en ”gynnsam bevarandestatus” för vissa arter och deras livsmiljöer. Bevarande av vilda djur regleras rättsligt enligt lagen om flora och fauna, och bevarandeområden regleras rättsligt enligt naturvårdslagen från 1998. Enligt naturvårdslagen från 1998 ska en förvaltningsplan inrättas för alla Natura 2000-områden.

Flora och fauna av särskilt ekologiskt värde finns i hela Voordelta; den största mångfalden återfinns emellertid i områdets norra hälft. Bevarandeåtgärder får således störst effekt om de används på dessa nordliga delar av området.

Rapport om kompensationsåtgärder för Maasvlakte 2

Anläggandet av Maasvlakte 2 i Natura 2000-området Voordelta kommer att resultera i att flora och fauna av ekologiskt värde går förlorad. Till en del beror detta på att Natura 2000-områdets storlek minskas med 2 455 hektar. I det viktigaste beslutet om fysisk planering, key spatial planning decision (nedan kallat KSPD), Rotterdam Main Port Development 2006, föreskrevs att denna förlust skulle kompenseras genom att ett bevarandeområde skapas på annat håll i Voordelta, där det är möjligt att införa begränsningar av användningen. I KSPD sades även att begränsningar av användningen och andra åtgärder skulle bidra till att förbättra bevarandeområdets ekologiska värde. Ekologiska krav beaktades och vägdes mot i vilken utsträckning det är önskvärt att införa begränsningar för mänskliga verksamheter, i synnerhet mot bakgrund av befintlig användning, av människor eller andra användare.

key spatial planning decision

KSPD

Rotterdam Main Port Development 2006

I det tillstånd enligt naturvårdslagen som utfärdats för byggandet och närvaron av Maasvlakte 2 ingår en skyldighet att vidta kompensationsåtgärder för livsmiljötyp 1110 (Sublittorala sandbankar) och ett antal fågelarter.

Åtgärder

På kort sikt är det viktigt att begränsa tillträdet till vissa områden i Voordelta för att i rätt tid kunna kompensera för effekterna av byggandet och närvaron av Maasvlakte 2, samt för att ha uppsikt över bevarande och skydd för flora och fauna av ekologiskt värde som omfattas av dekretet om inrättande av Voordelta.

Tillämpliga åtgärder för Voordelta kommer även att införlivas i förvaltningsplanen för Voordelta. Avsnitt 19 d i naturvårdslagen från 1998 fortsätter att gälla fullt ut tills denna förvaltningsplan träder i kraft. Syftet med detta dekret är endast att reglera tillträdet och begränsa tillträdet till vissa områden, men det erbjuder inte några undantag från krav på tillstånd som härrör från tillämplig lagstiftning.

Dekreten om tillträdesbegränsningar bygger på miljökonsekvensbeskrivningen och därtill hörande utvärdering (gjordes inför utarbetandet av förvaltningsplanen för Voordelta). De kommer även att införlivas i förvaltningsplanen för Voordelta. Målet med förvaltningsplanen och dekretet om tillträdesbegränsningar är att bevara de skyddade naturtillgångarna, kompensera för förlusten av skyddad natur på grund av byggandet av Maasvlakte 2 och, inom ramarna för denna naturvårdsåtgärd, ta hänsyn till fritidsanvändarnas, turismens och fiskets intressen.

Om nödvändigt kommer förvaltningsåtgärderna, till exempel dessa tillträdesbegränsningar, att justeras på grundval av övervakning och utvärderingar.

Förklarande promemoria om tillträdesbegränsningarna

Hinderplaat

Hinderplaat

Hinderplaat är ett viktigt vilo- och födoområde för ejdrar. Bevarandemål för denna art har angetts i dekretet om inrättande av Voordelta.

Inom detta område finns tidvattensslätter i omedelbar närhet av djupa kanaler som är av betydelse för knubbsälen. Förbättringsmål för knubbsälen har angetts i dekretet om inrättande av Voordelta.

Alla tidvattensslätter inom detta område är synnerligen viktiga viloområden för kentsk tärna och fisktärna. Bevarandemål för dessa arter har även angetts i dekretet om inrättande av Voordelta. I det tillstånd enligt naturvårdslagen som utfärdats för byggandet och närvaron av Maasvlakte 2 ingår en skyldighet att vidta kompensationsåtgärder för dessa arter.

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster är ett viktigt område för fågelskydd och ett viktigt vilo- och födoområde för sjöorre (i kustområden) samt för kentsk tärna och fisktärna (på tidvattensslätter). Bevarandemål för dessa arter har även angetts i dekretet om inrättande av Voordelta. I det tillstånd enligt naturvårdslagen som utfärdats för byggandet och närvaron av Maasvlakte 2 ingår en skyldighet att vidta kompensationsåtgärder för dessa arter.

Detta område har även en särskild betydelse för att skydda knubbsälen, som till största delen återfinns på tidvattensslätternas södra ände. Förbättringsmål för knubbsälen har även angetts i dekretet om inrättande av Voordelta.

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand är ett av de viktigaste centrala vilo- och födoområdena för sjöorren. Bevarandemål för denna art har även angetts i dekretet om inrättande av Voordelta. I det tillstånd enligt naturvårdslagen som utfärdats för byggandet och närvaron av Maasvlakte 2 ingår en skyldighet att vidta kompensationsåtgärder för denna art.

Natura 2000-mål

Knubbsäl

Knubbsäl

I början av det förra århundradet fanns det omkring tiotusen knubbsälar i deltat. För omkring femtio år sedan hade föroreningar, jakt och intrång i deras livsmiljö på grund av Deltaprojektet lett till att deras antal reducerats till några dussin individer. Under de senaste åren har deras antal vuxit till mer än hundra i deltaområdet, varav 50 procent lever i Voordeltaområdet.

De använder tidvattensslätter som dem vid Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) och Verklikkerplaat för att vila. Fortplantningen är emellertid problematisk i Voordelta. Tidvattensslätterna erbjuder inte tillräckligt med lugn och ro för att de ska kunna föda, dia och fostra sina kutar. Lugn och ro är nödvändigt året runt. Den mest kritiska perioden är före, under och efter kutarnas diperiod från 1 maj till 1 september.

Åtgärder för att begränsa tillträdet till sälarnas viloplatser i Hinderplaat, Bollen van de Ooster och Verklikkerplaat i Voordelta är utformade för att det ska finnas ett bestånd på åtminstone tvåhundra knubbsälar i hela deltat. Här kommer de att kunna fostra sina kutar och målen i dekretet om inrättande av Voordelta uppfylls således.

Ejder

Ejder

Ejdern besöker huvudsakligen Voordelta på vintern, men mindre grupper finns även under hela sommaren. Ejdrar kan alltid påträffas i grunda, skyddade områden i Hinderplaat och Bollen van de Ooster. Antalet växlar från år till år beroende på årliga variationer i tillgången på skaldjur i området. Ejderpopulationen i Voordelta är utsatt för tryck på grund av den minskade tillgången på föda som är ett resultat av det kommersiella skaldjursfisket och de störningar som det tilltagande trycket från fritidssektorn ger upphov till. Även om byggandet och närvaron av Maasvlakte 2 inte kommer att ha någon betydande inverkan på denna art är åtgärderna i själva verket avgörande mot bakgrund av artens mycket dåliga bevarandestatus i hela landet. Därför kommer tillträdet till området omedelbart öster om Hinderplaat att begränsas för att säkerställa att populationer kan finnas kvar i Voordelta.

Kompensationsåtgärder för Maasvlakte 2

Kentsk tärna och fisktärna

Kentsk tärna och fisktärna

Kentsk tärna och fisktärna häckar utanför Voordelta i närliggande Natura 2000-områden. Deras diet består av småfisk, som de fångar genom att dyka i grunda kustområden i närheten av sandbankar så som beskrivits ovan (livsmiljötyp 1110). Födokällor i närheten av deras häckningskolonier kommer att gå förlorade på grund av byggandet av Maasvlakte 2. Detta kommer att få störst inverkan under sommarperioden då dessa fåglars flygradie begränsas av ungar som just blivit flygfärdiga.

Under nuvarande förhållanden har dessa fåglar begränsat med lugn och ro på de lerslätter som de använder i Voordelta. Åtgärder för att begränsa tillträdet är utformade för att skapa en lugnare miljö under sommarperioden på Voordeltas tidvattensslätter vid Hinderplaat och Bollen van de Ooster. Därigenom kommer kentsk tärna och fisktärna att kunna utnyttja området bättre som viloplats för sina ungar och lättare nå födotillgångar till havs.

Sjöorre

Sjöorre

Sjöorren är en flyttfågel som besöker Voordelta under vintermånaderna. Denna art återfinns huvudsakligen i kustregioner sydost om Bollen van de Ooster samt i och kring Bollen van het Nieuwe Zand. Under sommarmånaderna stannar ett litet antal sjöorrar i Voordelta och använder det som ruggningsområde.

Sjöorrar lever på skaldjur som de hittar i grunda kustnära vatten som till en del kommer att gå förlorade som ett resultat av byggandet av Maasvlakte 2. Åtgärder för att begränsa tillträdet till kustområden vid Bollen van de Ooster (och Bollen van het Nieuwe Zand) är utformade för att skydda tillräckliga nivåer av och tillgång till föda som kompensation för den potentiella förlusten av födoområdet för denna art vid Maasvlakte 2.

Naturlivet är särskilt känsligt för störningar och besvär som orsakas av fritidslivets vattenanvändning och sjöfartstrafiken. Förhoppningen är att man, genom att garantera lugn och ro under vintermånaderna i områden där dessa arter söker föda och vilar i stora antal, ska kunna bibehålla gynnsamma förhållanden för sjöorren i hela Voordelta som är likvärdiga med dem som rådde innan Maasvlakte 2 byggdes. Under sommarmånaderna räcker det med en kortare viloperiod.

KARTOR

Image

Image

Image

---

(1)  Träder i kraft från Staatsblad 2005 (bulletin för lagar, föreskrifter och dekret 2005), 473.

1

Staatsblad 2005

(2)  Staatscourant 2006 (officiell tidning 2006), nr 91.

2

Staatscourant 2006

(3)  Uppförandekoden Verantwoord Vliegen (”Ansvarsfull flygning”), Royal Netherlands Aeronautical Association (RNAA), 2004.

3

---

BILAGA II

Dekret om begränsningar av tillträdet till bevarandeområde för havsbottnen

13 maj 2008

Ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet

Begränsningar av tillträdet till naturområden enligt avsnitt 20 i naturvårdslagen från 1998 för Natura 2000-området ”Voordelta”.

INLEDNING

I avsnitt 20.1 i naturvårdslagen från 1998 (1) föreskrivs att provinsstyrelser kan begränsa tillträdet till skyddade naturreservat enligt definitionen i avsnitt 10.1; särskilda områden enligt definitionen i avsnitt 10 a.1; andra områden för vilka en sådan klassificering övervägs enligt definitionen i avsnitt 12, eller delar av sådana områden i den mån som detta är nödvändigt för att bevara områdets ekologiska värde.

I avsnitt 20.2 i naturvårdslagen från 1998 föreskrivs att den befogenhet som fastställs i 20.1 tillkommer ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet i samförstånd med en annan minister i den händelse att det område som definieras i 20.1, eller en del därav, förvaltas av denna minister eller andra ministrar eller faller under deras jurisdiktion.

Följande dekret ska genomföras i samförstånd med ministern för transporter, offentliga arbeten och vattenförvaltning. I det förordnande för regionala frågor (2) som är i kraft vid ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet föreskrivs att regiondirektören för det södra området i detta ministerium ska ha befogenhet att fatta detta beslut för ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet.

Det är nödvändigt att begränsa tillträdet till ett antal områden inom Natura 2000-området Voordelta (nedan kallat Voordelta) för att skydda områdets befintliga och framtida ekologiska värde. Den rättsliga grunden för att införa sådana tillträdesbegränsningar återfinns vad gäller uppnåendet av målen för Natura 2000-området Voordelta i dekretet om inrättande av Voordelta (19 februari 2008, ref. DRZO/2008-113) medan skyldigheten att vidta kompensationsåtgärder ingår i det tillstånd enligt naturvårdslagen (17 april 2008, ref. DRZW/2008-1670) som utfärdats för byggandet och närvaron av Maasvlakte 2. Detta beskrivs närmare i den förklarande promemoria som bifogas detta dekret.

Genom detta dekret fastställs särskilt bestämmelser om begränsat tillträde till de områden som anges nedan. Enskilda undantag från tillträdesbegränsningarna innebär inte på något vis att eventuella tillståndskrav som fastställs i avsnitt 19 d i naturvårdslagen 1998 inte skulle vara tillämpliga, såvida det inte gäller undantag som fastställs i avsnitt 19 d.2 i naturvårdslagen från 1998 (projekt eller aktiviteter i enlighet med förvaltningsplanen).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS

Del 1

Tillträdet till bevarandeområdet för havsbottnen i Voordelta, så som detta visas på den karta som bifogas detta dekret, ska begränsas för bomtrålning med en motorstyrka som överstiger 191 kW (260 hk).

Tillträdesbegränsningen gäller under hela året.

Del 2

| 1. | Området till vilket tillträdet har begränsats enligt detta dekret visas på den åtföljande kartan med titeln ”Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta” (Dekret om begränsningar av tillträdet till Voordeltas bevarandeområde för havsbottnen) och anges med koordinater. |
| --- | --- |

1.

Området till vilket tillträdet har begränsats enligt detta dekret visas på den åtföljande kartan med titeln ”Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta” (Dekret om begränsningar av tillträdet till Voordeltas bevarandeområde för havsbottnen) och anges med koordinater.

| 2. | Kartor och andra bilagor som anges i punkt 1 finns tillgängliga för granskning under en tid av sex veckor efter offentliggörandet på regiondirektoratet för det södra områdets kontor (tillhör ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet) på Keisersgracht 5 i Eindhoven. Kontorstid är måndag till fredag från 09.00 till 17.00. |
| --- | --- |

2.

Kartor och andra bilagor som anges i punkt 1 finns tillgängliga för granskning under en tid av sex veckor efter offentliggörandet på regiondirektoratet för det södra områdets kontor (tillhör ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet) på Keisersgracht 5 i Eindhoven. Kontorstid är måndag till fredag från 09.00 till 17.00.

Del 3

Detta dekret ska tillkännages i Staatscourant (officiell tidning). En förklarande promemoria som åtföljer detta dekret ska tolkas mot bakgrund av föreskriften.

MINISTERN FÖR JORDBRUK, NATUR OCH LIVSMEDELSKVALITET

per prokura

Regiondirektören för det södra området

Invändningar

Intressenter kan framföra invändningar mot detta dekret. Invändningarna ska vara skriftliga och uppfylla de krav som anges i den allmänna förvaltningslagen. Sådana invändningar ska lämnas in inom sex veckor från det att ordern offentliggörs i Staatscourant (officiell tidning) till följande adress:

Staatscourant

| Ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haag |
| Nederländerna |

Ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haag

Nederländerna

Invändningar ska vara undertecknade och inkludera åtminstone följande uppgifter:

| a) | namn och adress till den part som lämnar in invändningen, |
| --- | --- |

a)

namn och adress till den part som lämnar in invändningen,

| b) | datum, |
| --- | --- |

b)

datum,

| c) | en beskrivning av det dekret invändningen riktas mot, och |
| --- | --- |

c)

en beskrivning av det dekret invändningen riktas mot, och

| d) | motivering till invändningen. |
| --- | --- |

d)

motivering till invändningen.

FÖRKLARANDE PROMEMORIA

Natura 2000-områden

Voordelta hyser en flora och en fauna av särskilt ekologiskt värde. Därför har detta område utsetts till Natura 2000-område inom ramen för EU:s direktiv om bevarande av vilda fåglar och livsmiljöer. Det åligger Nederländerna att skapa och bibehålla en ”gynnsam bevarandestatus” för vissa arter och deras livsmiljöer. Bevarande av vilda djur regleras rättsligt enligt lagen om flora och fauna, och bevarandeområden regleras rättsligt enligt naturvårdslagen från 1998. Enligt naturvårdslagen från 1998 ska en förvaltningsplan inrättas för alla Natura 2000-områden.

Flora och fauna av särskilt ekologiskt värde finns i hela Voordelta; den största mångfalden återfinns emellertid i områdets norra hälft. Bevarandeåtgärder får således störst effekt om de används på dessa nordliga delar av området.

Rapport om kompensationsåtgärder för Maasvlakte 2

Anläggandet av Maasvlakte 2 i Natura 2000-området Voordelta kommer att resultera i att flora och fauna av ekologiskt värde går förlorad på grund av att Natura 2000-områdets storlek minskas med 2 455 hektar. I det viktigaste beslutet om fysisk planering, key spatial planning decision (nedan kallat KSPD), Rotterdam Main Port Development 2006, föreskrevs att denna förlust skulle kompenseras genom att ett bevarandeområde skapas på annat håll i Voordelta, där det är möjligt att införa begränsningar av användningen.

key spatial planning decision

KSPD

Rotterdam Main Port Development 2006

I KSPD sades även att begränsningar av användningen och andra åtgärder skulle bidra till att förbättra bevarandeområdets ekologiska värde. Ekologiska krav beaktades och vägdes mot i vilken utsträckning det är önskvärt att införa begränsningar för mänskliga verksamheter, i synnerhet mot bakgrund av befintlig användning, av människor eller andra användare.

I det tillstånd enligt naturvårdslagen som utfärdats för byggandet och närvaron av Maasvlakte 2 ingår en skyldighet att vidta kompensationsåtgärder för livsmiljötyp 1 110 (Sublittorala sandbankar) och ett antal fågelarter.

Åtgärder

På kort sikt är det viktigt att begränsa tillträdet till vissa områden i Voordelta för att i rätt tid kunna kompensera för effekterna av byggandet och närvaron av Maasvlakte 2, samt för att ha uppsikt över bevarande och skydd för flora och fauna av ekologiskt värde som omfattas av dekretet om inrättande av Voordelta.

Tillämpliga åtgärder för Voordelta kommer även att införlivas i förvaltningsplanen för Voordelta. Avsnitt 19 d i naturvårdslagen från 1998 fortsätter att gälla fullt ut tills denna förvaltningsplan träder i kraft. Syftet med detta dekret är endast att reglera tillträdet och begränsa tillträdet till vissa områden, men det erbjuder inte några undantag från krav på tillstånd som härrör från tillämplig lagstiftning.

Dekreten om tillträdesbegränsningar bygger på miljökonsekvensbeskrivningen och därtill hörande utvärdering (gjordes inför utarbetandet av förvaltningsplanen för Voordelta). De kommer även att införlivas i förvaltningsplanen för Voordelta. Målet med förvaltningsplanen och dekretet om tillträdesbegränsningar är att bevara de skyddade naturtillgångarna, kompensera för förlusten av skyddad natur på grund av byggandet av Maasvlakte 2 och, inom ramarna för denna naturvårdsåtgärd, ta hänsyn till fritidsanvändarnas, turismens och fiskets intressen.

Om nödvändigt kommer förvaltningsåtgärderna, till exempel dessa tillträdesbegränsningar, att justeras på grundval av övervakning och utvärderingar.

Förklarande promemoria om tillträdesbegränsningar

Kompensationsåtgärder för Maasvlakte 2

Kompensationsåtgärder för Maasvlakte 2

Livsmiljötyp 1 110 (sandbankar som permanent täcks av havsvatten i grunda kustnära vatten)

Många arter av landdjur och många fiskarter lever på sandbankar i deltan med tidvatten och omväxlande salt och sött vatten. Dessa deltaområden är ett viktigt näringsområde för fåglar och sälar, och det är därför det är så viktigt att bevara dem. Totalt kommer 2 455 hektar av denna livsmiljötyp i Voordelta att gå förlorade på grund av utvidgningen av Rotterdams hamn till Maasvlakte 2. En del av markfaunan (biomassa) som annars kunde ha varit föda för fiskar och fåglar kommer att försvinna när detta landområde går förlorat.

Eftersom det inte är möjligt att skapa sandbankar i grunda kustnära vatten på någon annan plats, vidtas åtgärder för att förbättra kvaliteten i liknande delar av havsbottnen i andra områden i Voordelta så att de kan fungera som näringsområden för fåglar och fiskar. Målet är att höja biomassenivåerna inom bevarandeområdet som en födokälla för fåglar och fiskar för att de totala biomassenivåerna inom Voordelta ska hållas på en konstant nivå som är jämförbar med situationen innan byggandet av Maasvlakte 2. Detta kommer att fungera som kompensation för effekterna av byggandet och närvaron av Maasvlakte 2.

Bevarandeområdet har en nettoareal på 24 550 hektar, tio gånger det område som kommer att gå förlorat. Denna faktor på tio går tillbaka på expertbedömningar och befintliga forskningsdata som visade att tillväxten av biomassa gör att begränsningar i användningen av ett område kan generera en förbättring av markkvaliteten med åtminstone 10 procent. På grundval av denna expertbedömning och ytterligare undersökningar slogs det i avsnitt 1 av KSPD fast att inrättandet av ett havsreservat (kallat bevarandeområde i detta dekret) skulle vara det bästa sättet att kompensera för effekterna av byggandet och närvaron av Maasvlakte 2. Senare forskning har visat att det var tillräckligt att stänga bomtrålare med en motorstyrka som överstiger 191 kW (260 hk) ute från bevarandeområdet för att uppnå detta mål. Dekretet om begränsat tillträde är en uppföljning av dessa resultat.

KARTA

Image

---

(1)  Gäller från Staatsblad 2005 (bulletin för lagar, föreskrifter och dekret 2005), 473.

1

Staatsblad 2005

(2)  Staatscourant 2006 (officiell tidning 2006), nr 91.

2

Staatscourant 2006

---

BILAGA III

Dekret om tillträdesbegränsningar för Verklikkerplaat och Slikken van Voorne

13 maj 2008

Ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet

Begränsningar av tillträdet till naturområden enligt avsnitt 20 i naturvårdslagen från 1998 för Natura 2000-området ”Voordelta”.

INLEDNING

I avsnitt 20.1 i naturvårdslagen från 1998 (1) föreskrivs att provinsstyrelser kan begränsa tillträdet till skyddade naturreservat enligt definitionen i avsnitt 10.1; särskilda områden enligt definitionen i avsnitt 10 a.1; andra områden för vilka en sådan klassificering övervägs enligt definitionen i avsnitt 12, eller delar av sådana områden i den mån som detta är nödvändigt för att bevara områdets ekologiska värde.

I avsnitt 20.2 i naturvårdslagen från 1998 föreskrivs att den befogenhet som fastställs i 20.1 tillkommer ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet i samförstånd med en annan minister i den händelse att det område som definieras i 20.1, eller en del därav, förvaltas av denna minister eller andra ministrar eller faller under deras jurisdiktion.

Följande dekret ska genomföras i samförstånd med ministern för transporter, offentliga arbeten och vattenförvaltning. I det förordnande för regionala frågor (2) som är i kraft vid ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet föreskrivs att regiondirektören för det södra området i detta ministerium ska ha befogenhet att fatta detta beslut för ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet.

Det är nödvändigt att begränsa tillträdet till ett antal områden inom Natura 2000-området Voordelta (nedan kallat Voordelta) för att skydda områdets befintliga och framtida ekologiska värde. Den rättsliga grunden för att införa sådana tillträdesbegränsningar återfinns vad gäller uppnåendet av målen för Natura 2000-området Voordelta i dekretet om inrättande av Voordelta (19 februari 2008, ref. DRZO/2008-113) medan skyldigheten att vidta kompensationsåtgärder ingår i det tillstånd enligt naturvårdslagen (17 april 2008, ref. DRZW/2008-1670) som utfärdats för byggandet och närvaron av Maasvlakte 2. Detta beskrivs närmare i den förklarande promemoria som bifogas detta dekret.

Genom detta dekret fastställs särskilt tillträdesbegränsningar till de områden som anges nedan. Enskilda undantag från tillträdesbegränsningarna innebär inte på något vis att eventuella tillståndskrav som fastställs i avsnitt 19 d i naturvårdslagen 1998 inte skulle vara tillämpliga, såvida det inte gäller undantag som fastställs i avsnitt 19 d.2 i naturvårdslagen från 1998 (projekt eller aktiviteter i enlighet med förvaltningsplanen).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS

Del 1

Tillträdet till området ”Verklikkerplaat”, som visas på den karta som bifogas detta dekret, ska begränsas.

Tillträdesbegränsningen för Verklikkerplaat gäller under hela året.

Tillträdesbegränsningen gäller för alla aktiviteter med undantag för de aktiviteter som nämns nedan:

Helikopterflygningar och nöjesflygningar i små flygplan

Helikopterflygningar är tillåtna över detta område ovanför en lägsta höjd på 1 000 fot (ungefär 300 m).

Skärmflygning och hängglidning är förbjudet ovanför detta område.

För alla andra former av nöjesflygning (motoriserad eller inte) har detta område betecknats som ett ”naturvårdsområde” i enlighet med den uppförandekod för allmänflyget, Verantwoord Vliegen (”Ansvarsfull flygning”) som gäller för denna kategori (3), vari det föreskrivs att dessa områden bör undvikas så långt det är möjligt. Om det är absolut nödvändigt att flyga över dessa områden måste luftfartyget hålla en höjd av minst 1 000 fot (ungefär 300 m), förutom i situationer där detta inte är möjligt av säkerhetsskäl.

Del 2

Tillträdet till området ”Slikken van Voorne”, beläget inom Voordelta så som visas på den karta som bifogas detta dekret, ska begränsas.

Tillträdesbegränsningen för Slikken van Voorne gäller under hela året.

Tillträdesbegränsningen gäller inte för de aktiviteter som nämns nedan:

Fiske med not/vad

Fiske med not/vad är tillåtet hela året på följande villkor. Detta gäller ett företag, nämligen fartyget Tholen 5.

Det är förbjudet att komma närmare områden som fungerar som tillflykt vid högvatten på gyttjiga strandremsor än 250 m.

Fiskefartyget måste vara utrustat med fungerande spårningsutrustning för övervakningsändamål.

Helikopterflygningar och nöjesflygningar i små flygplan

Helikopterflygningar är tillåtna över detta område ovanför en lägsta höjd på 1 000 fot (ungefär 300 m).

Skärmflygning och hängglidning är uttryckligen förbjudet ovanför detta område.

För alla andra former av nöjesflygning (motoriserad eller inte) har detta område betecknats som ett ”naturvårdsområde” i enlighet med den uppförandekod för allmänflyget, Verantwoord Vliegen (”Ansvarsfull flygning”) som gäller för denna kategori, vari det föreskrivs att dessa områden bör undvikas så långt det är möjligt. Om det är absolut nödvändigt att flyga över dessa områden måste luftfartyget hålla en höjd av minst 1 000 fot (ungefär 300 m), förutom i situationer där detta inte är möjligt av säkerhetsskäl.

Del 3

De tillträdesbegränsningar som beskrivs ovan i del 1 gäller inte för följande aktiviteter enligt avsnitt 20.4, i naturvårdslagen från 1998:

Utförande av nödvändiga myndighetsuppgifter

Närvaro under hela året för uppgifter som utförs av eller för statliga myndigheter, med eller utan användning av fartyg, fordon eller luftfartyg, i den mån som detta är nödvändigt för bevarande, underhåll, avgränsning, övervakning, inspektion eller spårning och militär verksamhet.

Underhåll av kablar och rörledningar

Underhållsarbeten som utförs på kablar och rörledningar mellan 1 september och 1 maj. Tillträde utanför denna period är endast tillåtet i trängande fall, vilket den behöriga myndigheten har att bedöma efter eget gottfinnande.

Del 4

1.   Områden till vilka tillträdet har begränsats enligt detta dekret visas på den åtföljande kartan med titeln ”Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne” (Dekret om begränsningar av tillträdet till Verklikkerplaat en Slikken van Voorne) och anges med koordinater.

2.   På land och i vattnet kan gränserna för det område som omfattas av tillträdesbegränsningarna visas med skyltar och bojar.

3.   Kartor och andra bilagor som anges i punkt 1 finns tillgängliga för granskning under en tid av sex veckor efter offentliggörandet på regiondirektoratet för det södra områdets kontor (tillhör ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet) på Keisersgracht 5 i Eindhoven. Kontorstid är måndag till fredag från 09.00 till 17.00.

Del 5

Detta dekret ska tillkännages i Staatscourant (officiell tidning). En förklarande promemoria som åtföljer detta dekret ska tolkas mot bakgrund av föreskriften.

MINISTERN FÖR JORDBRUK, NATUR OCH LIVSMEDELSKVALITET

per prokura

Regiondirektören för det södra området

Invändningar

Intressenter kan framföra invändningar mot detta dekret. Invändningarna ska vara skriftliga och uppfylla de krav som anges i den allmänna förvaltningslagen. Sådana invändningar ska lämnas in inom sex veckor från det att ordern offentliggörs i Staatscourant (officiell tidning) till följande adress:

Staatscourant

| Ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haag |
| Nederländerna |

Ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haag

Nederländerna

Invändningar ska vara undertecknade och inkludera åtminstone följande uppgifter:

| a) | namn och adress till den part som lämnar in invändningen, |
| --- | --- |

a)

namn och adress till den part som lämnar in invändningen,

| b) | datum, |
| --- | --- |

b)

datum,

| c) | en beskrivning av det dekret invändningen riktas mot, och |
| --- | --- |

c)

en beskrivning av det dekret invändningen riktas mot, och

| d) | motivering till invändningen. |
| --- | --- |

d)

motivering till invändningen.

FÖRKLARANDE PROMEMORIA

Natura 2000-områden

Voordelta hyser en flora och en fauna av särskilt ekologiskt värde. Därför har detta område utsetts till Natura 2000-område inom ramen för EU:s direktiv om bevarande av vilda fåglar och livsmiljöer. Det åligger Nederländerna att skapa och bibehålla en ”gynnsam bevarandestatus” för vissa arter och deras livsmiljöer. Bevarande av vilda djur regleras rättsligt enligt lagen om flora och fauna, och bevarandeområden regleras rättsligt enligt naturvårdslagen från 1998. Enligt naturvårdslagen från 1998 ska en förvaltningsplan inrättas för alla Natura 2000-områden.

Flora och fauna av särskilt ekologiskt värde finns i hela Voordelta; den största mångfalden återfinns emellertid i områdets norra hälft. Bevarandeåtgärder får således störst effekt om de används på dessa nordliga delar av området.

Rapport om kompensationsåtgärder för Maasvlakte 2

Anläggandet av Maasvlakte 2 i Natura 2000-området Voordelta kommer att resultera i att flora och fauna av ekologiskt värde går förlorad. Till en del beror detta på att Natura 2000-områdets storlek minskas med 2 455 hektar. I det viktigaste beslutet om fysisk planering, key spatial planning decision (nedan kallat KSPD), Rotterdam Main Port Development 2006, föreskrevs att denna förlust skulle kompenseras genom att ett bevarandeområde skapas på annat håll i Voordelta, där det är möjligt att införa begränsningar av användningen. I KSPD sades även att begränsningar av användningen och andra åtgärder skulle bidra till att förbättra bevarandeområdets ekologiska värde. Ekologiska krav beaktades och vägdes mot i vilken utsträckning det är önskvärt att införa begränsningar för mänskliga verksamheter, i synnerhet mot bakgrund av befintlig användning, av människor eller andra användare.

key spatial planning decision

KSPD

Rotterdam Main Port Development 2006

I det tillstånd enligt naturvårdslagen som utfärdats för byggandet och närvaron av Maasvlakte 2 ingår en skyldighet att vidta kompensationsåtgärder för livsmiljötyp 1 110 (Sublittorala sandbankar) och ett antal fågelarter. Kompensationsåtgärder utöver de mål som anges för Natura 2000 ska vidtas genom det dekret om begränsat tillträde som är under behandling.

Åtgärder

På kort sikt är det viktigt att begränsa tillträdet till vissa områden i Voordelta för att i rätt tid kunna kompensera för effekterna av byggandet och närvaron av Maasvlakte 2, samt för att ha uppsikt över bevarande och skydd för flora och fauna av ekologiskt värde som omfattas av dekretet om inrättande av Voordelta.

Tillämpliga åtgärder för Voordelta kommer även att införlivas i förvaltningsplanen för Voordelta. Avsnitt 19 d i naturvårdslagen från 1998 fortsätter att gälla fullt ut tills denna förvaltningsplan träder i kraft. Syftet med detta dekret är endast att reglera tillträdet och begränsa tillträdet till vissa områden, men det erbjuder inte några undantag från krav på tillstånd som härrör från tillämplig lagstiftning.

Dekreten om tillträdesbegränsningar bygger på miljökonsekvensbeskrivningen och därtill hörande utvärdering (gjordes inför utarbetandet av förvaltningsplanen för Voordelta). De kommer även att införlivas i förvaltningsplanen för Voordelta. Målet med förvaltningsplanen och dekretet om tillträdesbegränsningar är att bevara de skyddade naturtillgångarna, kompensera för förlusten av skyddad natur på grund av byggandet av Maasvlakte 2 och, inom ramarna för denna naturvårdsåtgärd, ta hänsyn till fritidsanvändarnas, turismens och fiskets intressen.

Om nödvändigt kommer förvaltningsåtgärderna, till exempel dessa tillträdesbegränsningar, att justeras på grundval av övervakning och utvärderingar.

Förklarande promemoria om tillträdesbegränsningar

Slikken van Voorne är viktigt för skyddet av olika fågelarter som finns i området (cirka tjugo arter, huvudsakligen änder och vadare) för vilka bevarandemål har angetts i dekretet om inrättande av Voordelta.

Verklikkerplaat har en särskild betydelse för att skydda knubbsälen.

Natura 2000-mål

Vadare och änder

Vadare och änder

Olika arter av vadare och änder, till exempel strandskatan och snatteranden, använder Slikken van Voorne i Voordelta som vilo- och födoområde. Krympande livsmiljöer på andra håll, till exempel sandbankarna vid Oosterschelde där dessa flyttfåglar vilar och äter, gör att Voordelta får en allt större betydelse för dessa arters fortsatta existens.

Fritidsaktiviteter i deras omedelbara närhet, både på stränderna och på vattnet, stör dessa fåglar som är särskilt känsliga för buller och plötsliga rörelser. Problemet är växande, eftersom fritidssäsongen blir längre och längre. Åtgärder för att begränsa tillträdet till Slikken van Voorne är utformade för att uppnå de bevarandemål för änder och vadare som anges i dekretet om inrättande av Voordelta.

Knubbsäl

Knubbsäl

I början av det förra århundradet fanns det omkring tiotusen knubbsälar i deltat. För omkring femtio år sedan hade föroreningar, jakt och intrång i deras livsmiljö på grund av Deltaprojektet lett till att deras antal reducerats till några dussin individer. Under de senaste åren har deras antal vuxit till mer än etthundra i deltaområdet, varav 50 procent lever i Voordeltaområdet.

De använder tidvattensslätter som dem vid Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) och Verklikkerplaat för att vila. Fortplantningen är emellertid problematisk i Voordelta. Tidvattensslätterna erbjuder inte tillräckligt med lugn och ro för att de ska kunna föda, dia och fostra sina kutar. Lugn och ro är nödvändigt året runt. Den mest kritiska perioden är före, under och efter kutarnas diperiod från 1 maj till 1 september.

Åtgärder för att begränsa tillträdet till sälarnas viloplatser i Hinderplaat, Bollen van de Ooster och Verklikkerplaat i Voordelta är utformade för att det ska finnas ett bestånd på åtminstone tvåhundra knubbsälar i hela deltat. Här kommer de att kunna fostra sina kutar och målen i dekretet om inrättande av Voordelta uppfylls således.

KARTOR

Image

Image

---

(1)  Gäller från Staatsblad 2005 (bulletin för lagar, föreskrifter och dekret 2005), 473.

1

Staatsblad 2005

(2)  Staatscourant 2006 (officiell tidning 2006), nr 91.

2

Staatscourant 2006

(3)  Uppförandekoden Verantwoord Vliegen (”Ansvarsfull flygning”), Royal Netherlands Aeronautical Association (RNAA), 2004.

3

Verantwoord Vliegen

---

| 10.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/20

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 oktober 2008

om upprättande av de värden som fastställts för klassificeringarna i medlemsstaternas övervakningssystem som ett resultat av interkalibreringsförfarandet, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG

[delgivet med nr K(2008) 6016]

(Text av betydelse för EES)

(2008/915/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (1), särskilt avsnitt 1.4.1 ix i bilaga V, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4.1 a ii i direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna, med vissa undantag, skydda, förbättra och återställa alla vattenförekomster i syfte att uppnå en god ytvattenstatus senast 15 år efter direktivets ikraftträdande, i enlighet med bilaga V till direktivet. Enligt artikel 4.1 a iii i direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna, med vissa undantag, skydda och förbättra alla konstgjorda och kraftigt modifierade vattenförekomster i syfte att uppnå en god ekologisk potential och en god kemisk ytvattenstatus senast 15 år efter detta direktivs ikraftträdande, i enlighet med bilaga V till direktivet. Enligt avsnitt 1.4.1 i i bilaga V till direktiv 2000/60/EG ska hänvisningar till ekologisk status tolkas som hänvisningar till ekologisk potential när det gäller kraftigt modifierade eller konstgjorda vattenförekomster. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4.1 a ii i direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna, med vissa undantag, skydda, förbättra och återställa alla vattenförekomster i syfte att uppnå en god ytvattenstatus senast 15 år efter direktivets ikraftträdande, i enlighet med bilaga V till direktivet. Enligt artikel 4.1 a iii i direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna, med vissa undantag, skydda och förbättra alla konstgjorda och kraftigt modifierade vattenförekomster i syfte att uppnå en god ekologisk potential och en god kemisk ytvattenstatus senast 15 år efter detta direktivs ikraftträdande, i enlighet med bilaga V till direktivet. Enligt avsnitt 1.4.1 i i bilaga V till direktiv 2000/60/EG ska hänvisningar till ekologisk status tolkas som hänvisningar till ekologisk potential när det gäller kraftigt modifierade eller konstgjorda vattenförekomster.

| (2) | I avsnitt 1.4.1 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG föreskrivs ett förfarande för att garantera jämförbarheten mellan medlemsstaternas biologiska övervakningsresultat, eftersom detta är centralt för klassificeringen av ekologisk status. Detta förutsätter att resultaten av medlemsstaternas övervaknings- och klassificeringssystem jämförs genom ett interkalibreringsnät bestående av övervakningsstationer i alla medlemsstater och i alla gemenskapens ekoregioner. Enligt direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna samla in nödvändig information (i den mån det är möjligt) för de stationer som ingår i interkalibreringsnätet, så att det blir möjligt att bedöma om det nationella klassificeringssystemet överensstämmer med de normativa definitionerna i avsnitt 1.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG och om klassificeringssystemens resultat är jämförbara medlemsstaterna emellan. |
| --- | --- |

(2)

I avsnitt 1.4.1 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG föreskrivs ett förfarande för att garantera jämförbarheten mellan medlemsstaternas biologiska övervakningsresultat, eftersom detta är centralt för klassificeringen av ekologisk status. Detta förutsätter att resultaten av medlemsstaternas övervaknings- och klassificeringssystem jämförs genom ett interkalibreringsnät bestående av övervakningsstationer i alla medlemsstater och i alla gemenskapens ekoregioner. Enligt direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna samla in nödvändig information (i den mån det är möjligt) för de stationer som ingår i interkalibreringsnätet, så att det blir möjligt att bedöma om det nationella klassificeringssystemet överensstämmer med de normativa definitionerna i avsnitt 1.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG och om klassificeringssystemens resultat är jämförbara medlemsstaterna emellan.

| (3) | Genom kommissionens beslut 2005/646/EG av den 17 augusti 2005 om upprättande av ett register över övervakningsstationer som bildar ett interkalibreringsnät i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (2), upprättades ett register över stationer som ska ingå i interkalibreringsnätet enligt avsnitt 1.4.1 vii i bilaga V till direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens beslut 2005/646/EG av den 17 augusti 2005 om upprättande av ett register över övervakningsstationer som bildar ett interkalibreringsnät i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (2), upprättades ett register över stationer som ska ingå i interkalibreringsnätet enligt avsnitt 1.4.1 vii i bilaga V till direktiv 2000/60/EG.

| (4) | För att interkalibreringen ska kunna utföras är medlemsstaterna indelade i geografiska interkalibreringsgrupper, som består av grupper av medlemsstater som delar vissa typer av ytvattenförekomster, enligt avsnitt 2 i bilagan till beslut 2005/646/EG. På så vis kan varje grupp jämföra resultat och tillämpa interkalibreringsförfarandet bland sina medlemmar. |
| --- | --- |

(4)

För att interkalibreringen ska kunna utföras är medlemsstaterna indelade i geografiska interkalibreringsgrupper, som består av grupper av medlemsstater som delar vissa typer av ytvattenförekomster, enligt avsnitt 2 i bilagan till beslut 2005/646/EG. På så vis kan varje grupp jämföra resultat och tillämpa interkalibreringsförfarandet bland sina medlemmar.

| (5) | Interkalibreringsförfarandet avser biologiska faktorer. Klassificeringsresultaten från de nationella övervakningssystemen jämförs för varje biologisk faktor och för var och en av de gemensamma typerna av ytvattenförekomster bland medlemsstaterna i samma geografiska interkalibreringsgrupp, och man bedömer om resultaten överensstämmer med de tidigare nämnda normativa definitionerna. |
| --- | --- |

(5)

Interkalibreringsförfarandet avser biologiska faktorer. Klassificeringsresultaten från de nationella övervakningssystemen jämförs för varje biologisk faktor och för var och en av de gemensamma typerna av ytvattenförekomster bland medlemsstaterna i samma geografiska interkalibreringsgrupp, och man bedömer om resultaten överensstämmer med de tidigare nämnda normativa definitionerna.

| (6) | I ”Teknisk rapport om interkalibreringsförfarandet enligt ramdirektivet för vatten” beskrivs i detalj hur interkalibreringen genomförts för de vattenkategorier och biologiska kvalitetsfaktorer som ingår i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

(6)

I ”Teknisk rapport om interkalibreringsförfarandet enligt ramdirektivet för vatten” beskrivs i detalj hur interkalibreringen genomförts för de vattenkategorier och biologiska kvalitetsfaktorer som ingår i bilagan till detta beslut.

| (7) | Kommissionen har stött interkalibreringsförfarandet genom Institutet för miljö och hållbar utveckling i gemensamma forskningscentret i Ispra (Italien), som har samordnat det tekniska arbetet. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har stött interkalibreringsförfarandet genom Institutet för miljö och hållbar utveckling i gemensamma forskningscentret i Ispra (Italien), som har samordnat det tekniska arbetet.

| (8) | Interkalibreringsförfarandet är en komplex vetenskaplig och teknisk uppgift. De geografiska interkalibreringsgrupperna har använt olika metoder för att genomföra förfarandet beroende på tillgången på övervakningsuppgifter för de olika biologiska kvalitetsfaktorerna och på hur utvecklade de nationella övervaknings- och klassificeringssystemen var. För att öka resultatens statistiska tillförlitlighet ingår uppgifter från så många övervakningspunkter som möjligt, från alla statusklasser (från hög till dålig status) i de flesta metoder som de geografiska interkalibreringsgrupperna använt. Därför har övervakningsuppgifter använts från stationer som inte ingår i interkalibreringsnätet, eftersom detta bara består av ett begränsat antal stationer av hög, god eller måttlig status. |
| --- | --- |

(8)

Interkalibreringsförfarandet är en komplex vetenskaplig och teknisk uppgift. De geografiska interkalibreringsgrupperna har använt olika metoder för att genomföra förfarandet beroende på tillgången på övervakningsuppgifter för de olika biologiska kvalitetsfaktorerna och på hur utvecklade de nationella övervaknings- och klassificeringssystemen var. För att öka resultatens statistiska tillförlitlighet ingår uppgifter från så många övervakningspunkter som möjligt, från alla statusklasser (från hög till dålig status) i de flesta metoder som de geografiska interkalibreringsgrupperna använt. Därför har övervakningsuppgifter använts från stationer som inte ingår i interkalibreringsnätet, eftersom detta bara består av ett begränsat antal stationer av hög, god eller måttlig status.

| (9) | Kommissionen har mottagit interkalibreringsresultaten för ett antal biologiska kvalitetsfaktorer som ingår i definitionen av ekologisk status. I vissa fall har resultat endast angetts för vissa parametrar av de biologiska faktorerna eller endast från vissa av de medlemsstater som ingår i en geografisk interkalibreringsgrupp. Kommissionen anser därför att jämförbarheten i dessa fall inte är säkerställd fullt ut. Ytterligare interkalibreringsresultat kan därför komma att omfattas av ett framtida beslut när den relevanta informationen lämnats av medlemsstaterna i enlighet med avsnitt 1.4.1 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har mottagit interkalibreringsresultaten för ett antal biologiska kvalitetsfaktorer som ingår i definitionen av ekologisk status. I vissa fall har resultat endast angetts för vissa parametrar av de biologiska faktorerna eller endast från vissa av de medlemsstater som ingår i en geografisk interkalibreringsgrupp. Kommissionen anser därför att jämförbarheten i dessa fall inte är säkerställd fullt ut. Ytterligare interkalibreringsresultat kan därför komma att omfattas av ett framtida beslut när den relevanta informationen lämnats av medlemsstaterna i enlighet med avsnitt 1.4.1 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG.

| (10) | De tillgängliga resultaten från interkalibreringsförfarandet måste godkännas i tid för att man ska kunna informera om utvecklingen av de första förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikten och åtgärdsprogrammen i enlighet med artiklarna 11 och 13 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(10)

De tillgängliga resultaten från interkalibreringsförfarandet måste godkännas i tid för att man ska kunna informera om utvecklingen av de första förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikten och åtgärdsprogrammen i enlighet med artiklarna 11 och 13 i direktiv 2000/60/EG.

| (11) | Av interkalibreringsförfarandet följer att de ekologiska kvalitetskvoternas värden för klassgränserna för ekologisk status i medlemsstaternas klassificeringssystem bör motsvara en likvärdig ekologisk status. Skillnaderna i värde för samma biologiska kvalitetsfaktorer beror på skillnader i de nationella metoderna. På grund av skillnader i beräkningsmetoder och av andra skäl är det dessutom inte möjligt att jämföra de ekologiska kvalitetskvoternas värden för olika biologiska kvalitetsfaktorer. |
| --- | --- |

(11)

Av interkalibreringsförfarandet följer att de ekologiska kvalitetskvoternas värden för klassgränserna för ekologisk status i medlemsstaternas klassificeringssystem bör motsvara en likvärdig ekologisk status. Skillnaderna i värde för samma biologiska kvalitetsfaktorer beror på skillnader i de nationella metoderna. På grund av skillnader i beräkningsmetoder och av andra skäl är det dessutom inte möjligt att jämföra de ekologiska kvalitetskvoternas värden för olika biologiska kvalitetsfaktorer.

| (12) | Parametrar som koncentrationen av klorofyll-a, fytoplanktons biovolym, procentandelen cyanobakterier eller djuputbredning av makroalger och gömfröiga växter täcker inte hela de biologiska kvalitetsfaktorerna. Men med tanke på datatillgången och bedömningsmetoderna utgör de en av grundvalarna för det befintliga interkalibreringsförfarandet för sjöar och kustvatten. Värdena av dessa parametrar är direkt jämförbara mellan medlemsstaterna, förutsatt att skillnaderna i provtagnings- och analysmetoder beaktas. Av dessa skäl ska, förutom de ekologiska kvalitetskvoterna, absoluta värden för dessa parametrar inkluderas i bilagan till detta beslut som en del av resultaten från interkalibreringen. |
| --- | --- |

(12)

Parametrar som koncentrationen av klorofyll-a, fytoplanktons biovolym, procentandelen cyanobakterier eller djuputbredning av makroalger och gömfröiga växter täcker inte hela de biologiska kvalitetsfaktorerna. Men med tanke på datatillgången och bedömningsmetoderna utgör de en av grundvalarna för det befintliga interkalibreringsförfarandet för sjöar och kustvatten. Värdena av dessa parametrar är direkt jämförbara mellan medlemsstaterna, förutsatt att skillnaderna i provtagnings- och analysmetoder beaktas. Av dessa skäl ska, förutom de ekologiska kvalitetskvoterna, absoluta värden för dessa parametrar inkluderas i bilagan till detta beslut som en del av resultaten från interkalibreringen.

| (13) | Resultaten bör referera till den ekologiska statusen. Om vattenförekomster som motsvarar de interkalibrerade typerna förklaras som kraftigt modifierade vattenförekomster i enlighet med artikel 4.3 i direktiv 2000/60/EG, kan resultaten som presenteras i bilagan till detta beslut, med beaktande av fysiska modifieringar och relaterad vattenanvändning, användas för att härleda god ekologisk potential, i enlighet med de normativa definitionerna i avsnitt 1.2.5 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(13)

Resultaten bör referera till den ekologiska statusen. Om vattenförekomster som motsvarar de interkalibrerade typerna förklaras som kraftigt modifierade vattenförekomster i enlighet med artikel 4.3 i direktiv 2000/60/EG, kan resultaten som presenteras i bilagan till detta beslut, med beaktande av fysiska modifieringar och relaterad vattenanvändning, användas för att härleda god ekologisk potential, i enlighet med de normativa definitionerna i avsnitt 1.2.5 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG.

| (14) | Enligt avsnitt 1.4.1 iii i bilaga V till direktiv 2000/60/EG kommer medlemsstaterna att behöva översätta resultaten från interkalibreringsförfarandet till sina respektive nationella klassificeringssystem för att fastställa gränsen mellan hög och god status och mellan god och måttlig status för alla sina nationella typer. Riktlinjer för att översätta interkalibreringsresultat till nationella klassificeringssystem och härleda referensförhållanden har utvecklats för att stödja tillämpningen av dessa resultat. |
| --- | --- |

(14)

Enligt avsnitt 1.4.1 iii i bilaga V till direktiv 2000/60/EG kommer medlemsstaterna att behöva översätta resultaten från interkalibreringsförfarandet till sina respektive nationella klassificeringssystem för att fastställa gränsen mellan hög och god status och mellan god och måttlig status för alla sina nationella typer. Riktlinjer för att översätta interkalibreringsresultat till nationella klassificeringssystem och härleda referensförhållanden har utvecklats för att stödja tillämpningen av dessa resultat.

| (15) | De uppgifter som kommer att bli tillgängliga genom det genomförande av övervakningsprogrammen som föreskrivs i artikel 8 i direktiv 2000/60/EG och översynen och uppdateringen av avrinningsdistriktens karakteristika enligt artikel 5 i direktiv 2000/60/EG kan ge nya belägg som kan leda till att medlemsstaternas övervaknings- och klassificeringssystem behöver anpassas till vetenskapliga och tekniska framsteg och slutligen till en översyn av resultaten från interkalibreringsförfarandet för att förbättra systemens kvalitet. |
| --- | --- |

(15)

De uppgifter som kommer att bli tillgängliga genom det genomförande av övervakningsprogrammen som föreskrivs i artikel 8 i direktiv 2000/60/EG och översynen och uppdateringen av avrinningsdistriktens karakteristika enligt artikel 5 i direktiv 2000/60/EG kan ge nya belägg som kan leda till att medlemsstaternas övervaknings- och klassificeringssystem behöver anpassas till vetenskapliga och tekniska framsteg och slutligen till en översyn av resultaten från interkalibreringsförfarandet för att förbättra systemens kvalitet.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 21.1 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 21.1 i direktiv 2000/60/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vid tillämpning av avsnitt 1.4.1 iii i bilaga V till direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna i klassificeringarna i sina övervakningssystem använda de värden för klassgränser som anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 30 oktober 2008.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

1

(2)  EUT L 243, 19.9.2005, s. 1.

2

---

BILAGA

VATTENKATEGORI: Floder

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Alperna

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering av flod | Tillrinning (km2) | Höjd och geomorfologi | Alkalinitet | Vattnets strömning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-A1 | Liten till medelstor, hög höjd, kalkhaltig | 10–1 000 | 800–2 500 m (tillrinning), stenblock/kullersten | hög (men inte extremt hög) alkalinitet | |
| R-A2 | Liten till medelstor, hög höjd, kiselhaltig | 10–1 000 | 500–1 000 m (max. höjd för tillrinning 3 000 m, medel 1 500 m), stenblock | Ej kalkhaltig (granit, metamorf). medium till låg alkalinitet | nival-glacial vattenströmning |

Typ

Karakterisering av flod

Tillrinning (km2)

Höjd och geomorfologi

Alkalinitet

Vattnets strömning

R-A1

Liten till medelstor, hög höjd, kalkhaltig

10–1 000

800–2 500 m (tillrinning), stenblock/kullersten

hög (men inte extremt hög) alkalinitet

R-A2

Liten till medelstor, hög höjd, kiselhaltig

10–1 000

500–1 000 m (max. höjd för tillrinning 3 000 m, medel 1 500 m), stenblock

Ej kalkhaltig (granit, metamorf). medium till låg alkalinitet

nival-glacial vattenströmning

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typ R-A1: | Tyskland, Österrike, Frankrike, Italien, Slovenien. |
| --- | --- |
| Typ R-A2: | Österrike, Frankrike, Italien, Spanien, Slovenien. |

Typ R-A1:

Tyskland, Österrike, Frankrike, Italien, Slovenien.

Typ R-A2:

Österrike, Frankrike, Italien, Spanien, Slovenien.

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Bentiska evertebrater

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i de nationella interkalibrerade klassificeringssystemen

| Typ och land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Typ R-A1 |
| Österrike | Österrikiskt system för bedömning av floders ekologiska status (det värsta fallet mellan multimetriska index för generell påverkan och Saprobieindex) | 0,80 | 0,60 |
| Frankrike | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007 | 0,93 | 0,79 |
| Tyskland | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Slovenien | Slovenska bedömningssystemet för bentiska evertebrater:
  multimetriskt index (hydromorfologi/generell påverkan), Saprobieindex | 0,80 | 0,60 |
| Typ R-A2 |
| Österrike | Österrikiskt system för bedömning av floders ekologiska status (det värsta fallet mellan multimetriska index för generell påverkan och Saprobieindex) | 0,80 | 0,60 |
| Frankrike (Alperna) | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007 | 0,93 | 0,71 |
| Frankrike (Pyrenéerna) | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Spanien | Iberiskt BMWP (IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Typ och land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Typ R-A1

Österrike

Österrikiskt system för bedömning av floders ekologiska status (det värsta fallet mellan multimetriska index för generell påverkan och Saprobieindex)

0,80

0,60

Frankrike

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007

0,93

0,79

Tyskland

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Slovenien

Slovenska bedömningssystemet för bentiska evertebrater:

multimetriskt index (hydromorfologi/generell påverkan), Saprobieindex

0,80

0,60

Typ R-A2

Österrike

Österrikiskt system för bedömning av floders ekologiska status (det värsta fallet mellan multimetriska index för generell påverkan och Saprobieindex)

0,80

0,60

Frankrike (Alperna)

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007

0,93

0,71

Frankrike (Pyrenéerna)

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007

0,94

0,81

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Spanien

Iberiskt BMWP (IBMWP)

0,83

0,53

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytobentos

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i de nationella interkalibrerade klassificeringssystemen

| Typ och land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Typ R-A1 |
| Österrike | Multimetrisk metod bestående av 3 moduler/metriker (Trofiindex, Saprobieindex, referensarter) | 0,87 | 0,56 |
| Frankrike | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Tyskland | Tyskt Bewertungsverfahren för makrofyter och fytobentos (PHYLIB) | 0,73 | 0,54 |
| Slovenien | Multimetrisk metod bestående av 2 moduler/metriker | 0,80 | 0,60 |
| Typ R-A2 |
| Österrike | Multimetrisk metod bestående av 3 moduler/metriker (Trofiindex, Saprobieindex, referensarter) | 0,87 | 0,56 |
| Frankrike | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005, ändrad den 13 juni 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Spanien | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir &Coste, 1996) | 0,94 | 0,74 |

Typ och land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Typ R-A1

Österrike

Multimetrisk metod bestående av 3 moduler/metriker (Trofiindex, Saprobieindex, referensarter)

0,87

0,56

Frankrike

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007

0,86

0,71

Tyskland

Tyskt Bewertungsverfahren för makrofyter och fytobentos (PHYLIB)

0,73

0,54

Slovenien

Multimetrisk metod bestående av 2 moduler/metriker

0,80

0,60

Typ R-A2

Österrike

Multimetrisk metod bestående av 3 moduler/metriker (Trofiindex, Saprobieindex, referensarter)

0,87

0,56

Frankrike

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005, ändrad den 13 juni 2007

0,86

0,71

Spanien

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir &Coste, 1996)

0,94

0,74

VATTENKATEGORI: Floder

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Centraleuropa/Östersjön

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering av flod | Tillrinning
  (km2) | Höjd och geomorfologi | Alkalinitet
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-C1 | Liten, lågland, kiselhaltig sand | 10–100 | lågland, dominerat av sandsubstrat (liten partikelstorlek), 3–8 m bred (bräddfull storlek) | > 0,4 |
| R-C2 | Liten, lågland, kiselhaltigt berg | 10–100 | lågland, berggrundsmaterial 3–8 m bred (bräddfull storlek) | < 0,4 |
| R-C3 | Liten, medelhög, kiselhaltig | 10–100 | medelhög, berggrund (granit) – grussubstrat, 2–10 m bred (bräddfull storlek) | < 0,4 |
| R-C4 | Medelstor, lågland, blandad | 100–1 000 | lågland, sand- till grussubstrat, 8–25 m bred (bräddfull storlek) | > 0,4 |
| R-C5 | Stor, lågland, blandad | 1 000–10 000 | lågland, barbelzon, variation i hastighet, max. höjd i tillrinning: 800 m > 25 m bred (bräddfull storlek) | > 0,4 |
| R-C6 | Liten, lågland, kalkhaltig | 10–300 | lågland, grussubstrat (kalksten), bred 3–10 m (bräddfull storlek) | > 2 |

Typ

Karakterisering av flod

Tillrinning

(km2)

Höjd och geomorfologi

Alkalinitet

(meq/l)

R-C1

Liten, lågland, kiselhaltig sand

10–100

lågland, dominerat av sandsubstrat (liten partikelstorlek), 3–8 m bred (bräddfull storlek)

> 0,4

R-C2

Liten, lågland, kiselhaltigt berg

10–100

lågland, berggrundsmaterial 3–8 m bred (bräddfull storlek)

< 0,4

R-C3

Liten, medelhög, kiselhaltig

10–100

medelhög, berggrund (granit) – grussubstrat, 2–10 m bred (bräddfull storlek)

< 0,4

R-C4

Medelstor, lågland, blandad

100–1 000

lågland, sand- till grussubstrat, 8–25 m bred (bräddfull storlek)

> 0,4

R-C5

Stor, lågland, blandad

1 000–10 000

lågland, barbelzon, variation i hastighet, max. höjd i tillrinning: 800 m > 25 m bred (bräddfull storlek)

> 0,4

R-C6

Liten, lågland, kalkhaltig

10–300

lågland, grussubstrat (kalksten), bred 3–10 m (bräddfull storlek)

> 2

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typ R-C1: | Belgien (Flandern), Tyskland, Danmark, Frankrike, Italien, Litauen, Nederländerna, Polen, Sverige, Förenade kungariket. |
| --- | --- |
| Typ R-C2: | Spanien, Frankrike, Irland, Portugal, Sverige, Förenade kungariket. |
| Typ R-C3: | Österrike, Belgien (Vallonien), Tjeckien, Tyskland, Polen, Portugal, Spanien, Sverige, Frankrike, Lettland, Luxemburg, Förenade kungariket. |
| Typ R-C4: | Belgien (Flandern), Tjeckien, Tyskland, Danmark, Estland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Sverige, Förenade kungariket. |
| Typ R-C5: | Tjeckien, Estland, Frankrike, Tyskland, Spanien, Irland. Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Sverige, Förenade kungariket. |
| Typ R-C6: | Danmark, Estland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Polen, Litauen, Luxemburg, Sverige, Förenade kungariket. |

Typ R-C1:

Belgien (Flandern), Tyskland, Danmark, Frankrike, Italien, Litauen, Nederländerna, Polen, Sverige, Förenade kungariket.

Typ R-C2:

Spanien, Frankrike, Irland, Portugal, Sverige, Förenade kungariket.

Typ R-C3:

Österrike, Belgien (Vallonien), Tjeckien, Tyskland, Polen, Portugal, Spanien, Sverige, Frankrike, Lettland, Luxemburg, Förenade kungariket.

Typ R-C4:

Belgien (Flandern), Tjeckien, Tyskland, Danmark, Estland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Sverige, Förenade kungariket.

Typ R-C5:

Tjeckien, Estland, Frankrike, Tyskland, Spanien, Irland. Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Sverige, Förenade kungariket.

Typ R-C6:

Danmark, Estland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Polen, Litauen, Luxemburg, Sverige, Förenade kungariket.

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Bentiska evertebrater

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Följande resultat gäller för alla typer som beskrivs ovan.

| Land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Österrike | Österrikiskt system för bedömning av floders ekologiska status (det värsta fallet mellan multimetriska index för generell påverkan och Saprobieindex) | 0,80 | 0,60 |
| Belgien (Flandern) | Flamländskt multimetriskt makroevertebratindex (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Belgien (Vallonien) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90350, 1992) och ”Provisorisk definition av god status”, ministeriet för regionen Vallonien (2007) | 0,97 | 0,74 |
| Danmark | Danskt faunaindex för vattendrag (DSFI) | 1,00 | 0,71 |
| Tyskland | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Frankrike | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007 | 0,94 | 0,80 |
| Irland | Kvalitetsmärkning (Q-värde) | 0,85 | 0,75 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Luxemburg | Luxemburgsk klassificering DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90350, 1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 nr 4 av den 11 april 2007 | 0,96 | 0,72 |
| Nederländerna | KRW-maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Polen | BMWP (BMWP-PL) verifierat av ändrat Margalef mångfaldsindex | 0,89 | 0,68 |
| Spanien | Norra Spaniens multimetriska index | 0,93 | 0,70 |
| Sverige | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Förenade kungariket | Klassificeringsverktyg för evertebrater i floder (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Österrike

Österrikiskt system för bedömning av floders ekologiska status (det värsta fallet mellan multimetriska index för generell påverkan och Saprobieindex)

0,80

0,60

Belgien (Flandern)

Flamländskt multimetriskt makroevertebratindex (MMIF)

0,90

0,70

Belgien (Vallonien)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90350, 1992) och ”Provisorisk definition av god status”, ministeriet för regionen Vallonien (2007)

0,97

0,74

Danmark

Danskt faunaindex för vattendrag (DSFI)

1,00

0,71

Tyskland

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Frankrike

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007

0,94

0,80

Irland

Kvalitetsmärkning (Q-värde)

0,85

0,75

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Luxemburg

Luxemburgsk klassificering DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90350, 1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 nr 4 av den 11 april 2007

0,96

0,72

Nederländerna

KRW-maatlat

0,80

0,60

Polen

BMWP (BMWP-PL) verifierat av ändrat Margalef mångfaldsindex

0,89

0,68

Spanien

Norra Spaniens multimetriska index

0,93

0,70

Sverige

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Förenade kungariket

Klassificeringsverktyg för evertebrater i floder (RICT)

0,97

0,86

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytobentos

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

| Land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Typ | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Österrike | Multimetrisk metod bestående av 3 moduler/metriker (Trofiindex, Saprobieindex, referensarter) | Alla typer, höjd < 500 m | 0,70 | 0,42 |
| Alla typer, höjd > 500 m | 0,71 | 0,42 |
| Belgien (Flandern) | Proportioner av inverkan-känslighet och påverkan-förbundna diatomer (PISIAD) | Alla typer | 0,80 | 0,60 |
| Belgien (Vallonien) | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90–354 (2000) och ”Provisorisk definition av god status”, ministeriet för regionen Vallonien (2007) | Alla typer | 0,93 | 0,68 |
| Estland | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Alla typer | 0,85 | 0,70 |
| Frankrike | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrat den 13 juni 2007 | Nationella typer 1, 2 och 4 | 0,93 | 0,80 |
| Nationell typ 3 | 0,92 | 0,77 |
| Tyskland | Tyskt Bewertungsverfahren för makrofyter och fytobentos (PHYLIB) | R-C1 | 0,67 | 0,43 |
| R-C3 | 0,67 | 0,43 |
| R-C4 | 0,61 | 0,43 |
| R-C5 | 0,73 | 0,55 |
| Irland | Reviderad form av trofiskt diatomindex (TDI) | Alla typer | 0,93 | 0,78 |
| Luxemburg | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Alla typer | 0,85 | 0,70 |
| Nederländerna | KRW Maatlat | Alla typer | 0,80 | 0,60 |
| Spanien | Diatom multimetrisk (MDIAT) | Alla typer | 0,93 | 0,70 |
| Sverige | Svenska bedömningsgrunder, föreskrifter från Naturvårdsverket (NFS 2008:1) baserade på Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Alla typer | 0,89 | 0,74 |
| Förenade kungariket | Diatombedömning av floders ekologiska status (DARES) | Alla typer | 0,93 | 0,78 |

Land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Österrike

Multimetrisk metod bestående av 3 moduler/metriker (Trofiindex, Saprobieindex, referensarter)

Alla typer, höjd < 500 m

0,70

0,42

Alla typer, höjd > 500 m

0,71

0,42

Belgien (Flandern)

Proportioner av inverkan-känslighet och påverkan-förbundna diatomer (PISIAD)

Alla typer

0,80

0,60

Belgien (Vallonien)

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90–354 (2000) och ”Provisorisk definition av god status”, ministeriet för regionen Vallonien (2007)

Alla typer

0,93

0,68

Estland

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Alla typer

0,85

0,70

Frankrike

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrat den 13 juni 2007

Nationella typer 1, 2 och 4

0,93

0,80

Nationell typ 3

0,92

0,77

Tyskland

Tyskt Bewertungsverfahren för makrofyter och fytobentos (PHYLIB)

R-C1

0,67

0,43

R-C3

0,67

0,43

R-C4

0,61

0,43

R-C5

0,73

0,55

Irland

Reviderad form av trofiskt diatomindex (TDI)

Alla typer

0,93

0,78

Luxemburg

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Alla typer

0,85

0,70

Nederländerna

KRW Maatlat

Alla typer

0,80

0,60

Spanien

Diatom multimetrisk (MDIAT)

Alla typer

0,93

0,70

Sverige

Svenska bedömningsgrunder, föreskrifter från Naturvårdsverket (NFS 2008:1) baserade på Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Alla typer

0,89

0,74

Förenade kungariket

Diatombedömning av floders ekologiska status (DARES)

Alla typer

0,93

0,78

VATTENKATEGORI: Floder

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Östeuropa

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering av flod | Ekoregion | Tillrinning
  (km2) | Höjd
  (m) | Geologi | Substrat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-E1 | Karpaterna: liten till medelstor, medelhög | 10 | 10–1 000 | 500–800 | kiselhaltig | Grus och stenblock |
| R-E2 | Slättland: medelstor, lågland | 11 och 12 | 100–1 000 | < 200 | blandad | sand och slam |
| R-E4 | Slättland: medelstor, medelhög | 11 och 12 | 100–1 000 | 200–500 | blandad | sand och grus |

Typ

Karakterisering av flod

Ekoregion

Tillrinning

(km2)

Höjd

(m)

Geologi

Substrat

R-E1

Karpaterna: liten till medelstor, medelhög

10

10–1 000

500–800

kiselhaltig

Grus och stenblock

R-E2

Slättland: medelstor, lågland

11 och 12

100–1 000

< 200

blandad

sand och slam

R-E4

Slättland: medelstor, medelhög

11 och 12

100–1 000

200–500

blandad

sand och grus

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typ R-E1: | Tjeckien, Ungern, Rumänien, Slovakien. |
| --- | --- |
| Typ R-E2: | Tjeckien, Ungern, Rumänien, Slovakien. |
| Typ R-E4: | Österrike, Tjeckien, Ungern, Slovakien, Slovenien. |

Typ R-E1:

Tjeckien, Ungern, Rumänien, Slovakien.

Typ R-E2:

Tjeckien, Ungern, Rumänien, Slovakien.

Typ R-E4:

Österrike, Tjeckien, Ungern, Slovakien, Slovenien.

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Bentiska evertebrater

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

| Typ och land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Typ R-E1, R-E2, R-E4 |
| Slovakien | Slovakiskt system för bedömning av floders ekologiska status | 0,80 | 0,60 |
| Typ R-E4 |
| Österrike | Österrikiskt system för bedömning av floders ekologiska status (det värsta fallet mellan multimetriska index för generell påverkan och Saprobieindex) | 0,80 | 0,60 |

Typ och land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Typ R-E1, R-E2, R-E4

Slovakien

Slovakiskt system för bedömning av floders ekologiska status

0,80

0,60

Typ R-E4

Österrike

Österrikiskt system för bedömning av floders ekologiska status (det värsta fallet mellan multimetriska index för generell påverkan och Saprobieindex)

0,80

0,60

VATTENKATEGORI: Floder

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Medelhavet

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering av flod | Tillrinning (km2) | Höjd (m) | Geologi | Vattnets strömning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-M1 | Liten, medelaltitud, medelhavsvattendrag | 10–100 | 200–800 | Blandad | Mycket säsongsmässig |
| R-M2 | Liten/medelstor lågland medelhavsvattendrag | 10–1 000 | < 400 | Blandad | Mycket säsongsmässig |
| R-M4 | Liten/medelstor, medelhavsvattendrag i bergstrakter | 10–1 000 | 400–1 500 | Ej kiselhaltig | Mycket säsongsmässig |
| R-M5 | Liten, lågland, tillfällig | 10–100 | < 300 | Blandad | Tillfällig |

Typ

Karakterisering av flod

Tillrinning (km2)

Höjd (m)

Geologi

Vattnets strömning

R-M1

Liten, medelaltitud, medelhavsvattendrag

10–100

200–800

Blandad

Mycket säsongsmässig

R-M2

Liten/medelstor lågland medelhavsvattendrag

10–1 000

< 400

Blandad

Mycket säsongsmässig

R-M4

Liten/medelstor, medelhavsvattendrag i bergstrakter

10–1 000

400–1 500

Ej kiselhaltig

Mycket säsongsmässig

R-M5

Liten, lågland, tillfällig

10–100

< 300

Blandad

Tillfällig

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typ R-M1: | Frankrike, Grekland, Italien, Portugal, Slovenien, Spanien. |
| --- | --- |
| Typ R-M2: | Frankrike, Grekland, Italien, Portugal, Spanien. |
| Typ R-M4: | Cypern, Frankrike, Grekland, Italien, Spanien. |
| Typ R-M5: | Cypern, Italien, Portugal, Slovenien, Spanien. |

Typ R-M1:

Frankrike, Grekland, Italien, Portugal, Slovenien, Spanien.

Typ R-M2:

Frankrike, Grekland, Italien, Portugal, Spanien.

Typ R-M4:

Cypern, Frankrike, Grekland, Italien, Spanien.

Typ R-M5:

Cypern, Italien, Portugal, Slovenien, Spanien.

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Bentiska evertebrater

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

| Typ och land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| R-M1 |
| Frankrike | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Grekland | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,72 |
| Portugal | Portugisiskt index för evertebrater i norr, IPtIN | 0,92 | 0,69 |
| Spanien | IBMWP | 0,78 | 0,48 |
| R-M2 |
| Grekland | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,71 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Portugal | Portugisiskt index för evertebrater i norr, IPtIN | 0,87 | 0,66 |
| R-M4 |
| Cypern | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Grekland | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Spanien | IBMWP | 0,83 | 0,51 |
| R-M5 |
| Italien | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Portugal | Portugisiskt index för evertebrater i söder, IPtIS | 0,98 | 0,72 |
| Spanien | IBMWP | 0,91 | 0,55 |

Typ och land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

R-M1

Frankrike

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007

0,94

0,81

Grekland

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,72

Portugal

Portugisiskt index för evertebrater i norr, IPtIN

0,92

0,69

Spanien

IBMWP

0,78

0,48

R-M2

Grekland

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,71

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Portugal

Portugisiskt index för evertebrater i norr, IPtIN

0,87

0,66

R-M4

Cypern

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Grekland

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Spanien

IBMWP

0,83

0,51

R-M5

Italien

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Portugal

Portugisiskt index för evertebrater i söder, IPtIS

0,98

0,72

Spanien

IBMWP

0,91

0,55

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytobentos

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

| Typ och land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| R-M1 |
| Frankrike | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugal | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Spanien | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,90 | 0,67 |
| R-M2 |
| Frankrike | Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugal | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Spanien | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,93 | 0,70 |
| R-M4 |
| Spanien | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,68 |
| R-M5 |
| Portugal | Europeiskt index (CEE) | 0,85 | 0,64 |
| Spanien | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,95 | 0,71 |

Typ och land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

R-M1

Frankrike

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007

0,93

0,80

Portugal

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Spanien

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,90

0,67

R-M2

Frankrike

Fransk klassificering DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90–354 (2000) och cirkulär MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14 av den 28 juli 2005 ändrad den 13 juni 2007

0,93

0,80

Portugal

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Spanien

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,93

0,70

R-M4

Spanien

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,68

R-M5

Portugal

Europeiskt index (CEE)

0,85

0,64

Spanien

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,95

0,71

VATTENKATEGORI: Floder

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Norra Europa

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering av flod | Tillrinningsområde (av sträcka) | Höjd och geomorfologi | Alkalinitet
  (meq/l) | Organiskt material
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-N1 | Liten, lågland, kiselhaltig, måttlig alkalinitet | 10–100 km2 | < 200 m eller under den högsta kustlinjen | 0,2–1 | < 30
  (< 150 i Irland) |
| R-N3 | Liten/medelstor, lågland, organisk | 10–1 000 km2 | < 0,2 | > 30 |
| R-N4 | Medelstor, lågland kiselhaltig, måttlig alkalinitet | 100–1 000 km2 | 0,2–1 | < 30 |
| R-N5 | Liten, medelaltitud, kiselhaltig | 10–100 km2 | Mellan lågland och högland | < 0,2 | < 30 |

Typ

Karakterisering av flod

Tillrinningsområde (av sträcka)

Höjd och geomorfologi

Alkalinitet

(meq/l)

Organiskt material

(mg Pt/l)

R-N1

Liten, lågland, kiselhaltig, måttlig alkalinitet

10–100 km2

< 200 m eller under den högsta kustlinjen

0,2–1

< 30

(< 150 i Irland)

R-N3

Liten/medelstor, lågland, organisk

10–1 000 km2

< 0,2

> 30

R-N4

Medelstor, lågland kiselhaltig, måttlig alkalinitet

100–1 000 km2

0,2–1

< 30

R-N5

Liten, medelaltitud, kiselhaltig

10–100 km2

Mellan lågland och högland

< 0,2

< 30

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typ R-N1: | Finland, Irland, Norge, Sverige, Förenade kungariket. |
| --- | --- |
| Typ R-N3: | Finland, Irland, Norge, Sverige, Förenade kungariket. |
| Typ R-N4: | Finland, Norge, Sverige, Förenade kungariket. |
| Typ R-N5: | Finland, Norge, Sverige, Förenade kungariket. |

Typ R-N1:

Finland, Irland, Norge, Sverige, Förenade kungariket.

Typ R-N3:

Finland, Irland, Norge, Sverige, Förenade kungariket.

Typ R-N4:

Finland, Norge, Sverige, Förenade kungariket.

Typ R-N5:

Finland, Norge, Sverige, Förenade kungariket.

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Bentiska evertebrater

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Följande resultat gäller för alla typer som beskrivs ovan

| Land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Finland | Multimetriskt system, första versionen inrättad | 0,80 | 0,60 |
| Irland | Kvalitetsmärkning (Q-värde) | 0,85 | 0,75 |
| Norge | Average score per taxon (ASPT) | 0,99 | 0,87 |
| Sverige | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Förenade kungariket | Klassificeringsverktyg för evertebrater i floder (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Finland

Multimetriskt system, första versionen inrättad

0,80

0,60

Irland

Kvalitetsmärkning (Q-värde)

0,85

0,75

Norge

Average score per taxon (ASPT)

0,99

0,87

Sverige

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Förenade kungariket

Klassificeringsverktyg för evertebrater i floder (RICT)

0,97

0,86

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytobentos

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Följande resultat gäller för alla typer som beskrivs ovan

| Land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Finland | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,80 |
| Irland | Reviderad form av trofiskt diatomindex (TDI) | 0,93 | 0,78 |
| Sverige | Svenska bedömningsgrunder, föreskrifter från Naturvårdsverket (NFS 2008:1) baserade på Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,89 | 0,74 |
| Förenade kungariket | Diatombedömning av floders ekologiska status (DARES) | 0,93 | 0,78 |

Land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Finland

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,80

Irland

Reviderad form av trofiskt diatomindex (TDI)

0,93

0,78

Sverige

Svenska bedömningsgrunder, föreskrifter från Naturvårdsverket (NFS 2008:1) baserade på Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,89

0,74

Förenade kungariket

Diatombedömning av floders ekologiska status (DARES)

0,93

0,78

VATTENKATEGORI: Sjöar

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Atlanten

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering av sjö | Höjd
  (m ovanför havsnivån) | Medeldjup
  (m) | Alkalinitet
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LA1/2 | Lågland, grund, kalkhaltig, liten och stor | < 200 | 3–15 | > 1 |

Typ

Karakterisering av sjö

Höjd

(m ovanför havsnivån)

Medeldjup

(m)

Alkalinitet

(meq/l)

LA1/2

Lågland, grund, kalkhaltig, liten och stor

< 200

3–15

> 1

Länder som delar interkalibrerade typer:

Irland och Förenade kungariket

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytoplankton

Fytoplankton parameter som indikerar biomassa (klorofyll-a)

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

Följande resultat refererar till vegetationsperiodens medelvärde och gäller alla länder som delar typen

| Typ | Ekologiska kvalitetskvoter | Klorofyll-a koncentrationer (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| LA1/2 | 0,55 | 0,32 | 4,6–7,0 | 8,0–12,0 |

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Klorofyll-a koncentrationer (μg/l)

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

LA1/2

0,55

0,32

4,6–7,0

8,0–12,0

VATTENKATEGORI: Sjöar

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Alperna

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering av sjö | Höjd
  (m ovanför havsnivån) | Medeldjup
  (m) | Alkalinitet
  (meq/l) | Sjöns storlek
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-AL3 | Lågland eller medelhög, djup, måttlig till hög alkalinitet (alpin påverkan), stor | 50–800 | > 15 | > 1 | > 0,5 |
| L-AL4 | Medelhög, grund, måttlig till hög alkalinitet (alpin påverkan), stor | 200–800 | 3–15 | > 1 | > 0,5 |

Typ

Karakterisering av sjö

Höjd

(m ovanför havsnivån)

Medeldjup

(m)

Alkalinitet

(meq/l)

Sjöns storlek

(km2)

L-AL3

Lågland eller medelhög, djup, måttlig till hög alkalinitet (alpin påverkan), stor

50–800

> 15

> 1

> 0,5

L-AL4

Medelhög, grund, måttlig till hög alkalinitet (alpin påverkan), stor

200–800

3–15

> 1

> 0,5

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typer L-AL3 och L-AL4: | Österrike, Frankrike, Tyskland, Italien och Slovenien |
| --- | --- |

Typer L-AL3 och L-AL4:

Österrike, Frankrike, Tyskland, Italien och Slovenien

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytoplankton

Fytoplankton: parametrar som indikerar biomassa

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

Följande resultat refererar till årsmedelvärden och gäller alla länder som delar typen. Medlemsstaterna kan välja att använda klorofyll-a, total biomängd eller båda parametrar.

Klorofyll-a

| Typ | Ekologiska kvalitetskvoter | Klorofyll-a koncentrationer (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| L-AL3 | 0,70 | 0,40 | 2,1–2,7 | 3,8–4,7 |
| L-AL4 | 0,75 | 0,41 | 3,6–4,4 | 6,6–8,0 |

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Klorofyll-a koncentrationer (μg/l)

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

L-AL3

0,70

0,40

2,1–2,7

3,8–4,7

L-AL4

0,75

0,41

3,6–4,4

6,6–8,0

Total biomängd

| Typ | Ekologiska kvalitetskvoter | Totala biomängder (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| L-AL3 | 0,60 | 0,25 | 0,3–0,5 | 0,8–1,2 |
| L-AL4 | 0,64 | 0,26 | 0,8–1,1 | 1,9–2,7 |

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Totala biomängder (mm3/l)

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

L-AL3

0,60

0,25

0,3–0,5

0,8–1,2

L-AL4

0,64

0,26

0,8–1,1

1,9–2,7

Fytoplankton: parametrar som indikerar taxonomisk sammansättning och förekomst

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade parametrar

| Land | Nationella interkalibrerade parametrar | Typ | Ekologiska kvalitetskvoter | Klassgränser |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Österrike
  Slovenien | Brettum index | L-AL3 | 0,94 | 0,83 | 4,12–4,34 | 3,64–3,83 |
| L-AL4 | 0,94 | 0,81 | 3,69–3,87 | 3,20–3,34 |
| Tyskland | PTSI (Fytoplankton taxaindex för sjö) | L-AL3 | 0,60 | 0,43 | 1,25 | 1,75 |
| L-AL4 | 0,71 | 0,56 | 1,75 | 2,25 |
| Italien | PTIot (Fytoplankton taxaindex) | L-AL 3
  (medeldjup < 100 m) | 0,95 | 0,89 | 3,43 | 3,22 |
| L-AL4 | 0,95 | 0,85 | 3,37 | 3,01 |
| PTIspecies (Fytoplankton taxaindex) | L-AL 3 (medeldjup > 100 m) | 0,93 | 0,82 | 4,00 | 3,50 |

Land

Nationella interkalibrerade parametrar

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Klassgränser

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Österrike

Slovenien

Brettum index

L-AL3

0,94

0,83

4,12–4,34

3,64–3,83

L-AL4

0,94

0,81

3,69–3,87

3,20–3,34

Tyskland

PTSI (Fytoplankton taxaindex för sjö)

L-AL3

0,60

0,43

1,25

1,75

L-AL4

0,71

0,56

1,75

2,25

Italien

PTIot (Fytoplankton taxaindex)

L-AL 3
  (medeldjup < 100 m)

0,95

0,89

3,43

3,22

L-AL4

0,95

0,85

3,37

3,01

PTIspecies (Fytoplankton taxaindex)

L-AL 3 (medeldjup > 100 m)

0,93

0,82

4,00

3,50

Biologisk kvalitetsfaktor: Makrofyter

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

| Typ och land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Österrike
  Typ L-AL3 och L-AL4 | Österrikiskt bedömningssystem för makrofyter: österrikiskt index för makrofyter i sjöar (Aim för sjöar), Modul 1 | 0,80 | 0,60 |
| Tyskland
  Typ L-AL3 | Tyskt bedömningssystem för makrofyter/fytobentos: Modul 1 | 0,78 | 0,51 |
| Tyskland
  Typ L-AL4 | Tyskt bedömningssystem för makrofyter/fytobentos: Moduler 1 + 2 | 0,71 | 0,47 |

Typ och land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Österrike

Typ L-AL3 och L-AL4

Österrikiskt bedömningssystem för makrofyter: österrikiskt index för makrofyter i sjöar (Aim för sjöar), Modul 1

0,80

0,60

Tyskland

Typ L-AL3

Tyskt bedömningssystem för makrofyter/fytobentos: Modul 1

0,78

0,51

Tyskland

Typ L-AL4

Tyskt bedömningssystem för makrofyter/fytobentos: Moduler 1 + 2

0,71

0,47

VATTENKATEGORI: Sjöar

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Centraleuropa/Östersjön

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering av sjö | Höjd (m ovanför havsytan) | Medeldjup (m) | Alkalinitet
  (meq/l) | Hydrologisk uppehållstid (år) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | Lågland, grund, kalkhaltig | < 200 | 3–15 | > 1 | 1–10 |
| L-CB2 | Lågland, mycket grund, kalkhaltig | < 200 | < 3 | > 1 | 0,1–1 |
| L-CB3 | Lågland, grund, liten, kiselhaltig (måttlig alkalinitet) | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 1–10 |

Typ

Karakterisering av sjö

Höjd (m ovanför havsytan)

Medeldjup (m)

Alkalinitet

(meq/l)

Hydrologisk uppehållstid (år)

L-CB1

Lågland, grund, kalkhaltig

< 200

3–15

> 1

1–10

L-CB2

Lågland, mycket grund, kalkhaltig

< 200

< 3

> 1

0,1–1

L-CB3

Lågland, grund, liten, kiselhaltig (måttlig alkalinitet)

< 200

3–15

0,2–1

1–10

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typer L-CB1 och L-CB2: | Belgien, Tyskland, Danmark, Estland, Frankrike, Litauen, Lettland, Nederländerna, Polen, Förenade kungariket. |
| --- | --- |
| Typ L-CB3: | Belgien, Danmark, Estland, Frankrike, Lettland, Polen. |

Typer L-CB1 och L-CB2:

Belgien, Tyskland, Danmark, Estland, Frankrike, Litauen, Lettland, Nederländerna, Polen, Förenade kungariket.

Typ L-CB3:

Belgien, Danmark, Estland, Frankrike, Lettland, Polen.

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytoplankton

Fytoplankton: parameter som indikerar biomassa

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

Följande resultat refererar till vegetationsperiodens medelvärden och gäller alla länder som delar typen.

| Typ | Ekologiska kvalitetskvoter | Klorofyll-a koncentrationer (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| L-CB1 | 0,55 | 0,32 | 4,6–7,0 | 8,0–12,0 |
| L-CB2 | 0,63 | 0,30 | 9,9–11,7 | 21,0–25,0 |
| L-CB3 | 0,57 | 0,31 | 4,3–6,5 | 8,0–12,0 |

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Klorofyll-a koncentrationer (μg/l)

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

L-CB1

0,55

0,32

4,6–7,0

8,0–12,0

L-CB2

0,63

0,30

9,9–11,7

21,0–25,0

L-CB3

0,57

0,31

4,3–6,5

8,0–12,0

Biologisk kvalitetsfaktor: Makrofyter

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Följande resultat gäller för LCB1- och LCB2-typer

| Land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Belgien | Flamländskt bedömningssystem för makrofyter | 0,80 | 0,60 |
| Tyskland | Tyskt bedömningssystem för makrofyter: referensindex | 0,75 | 0,50 |
| Estland | Estniskt bedömningssystem för makrofyter | 0,80 | 0,60 |
| Lettland | Lettiskt bedömningssystem för makrofyter | 0,80 | 0,60 |
| Nederländerna | Nederländskt bedömningssystem för makrofyter (KRW Maatlat) | 0,80 | 0,60 |
| Förenade kungariket | Brittiskt bedömningssystem för makrofyter: LEAFPACS | 0,80 | 0,60 |

Land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Belgien

Flamländskt bedömningssystem för makrofyter

0,80

0,60

Tyskland

Tyskt bedömningssystem för makrofyter: referensindex

0,75

0,50

Estland

Estniskt bedömningssystem för makrofyter

0,80

0,60

Lettland

Lettiskt bedömningssystem för makrofyter

0,80

0,60

Nederländerna

Nederländskt bedömningssystem för makrofyter (KRW Maatlat)

0,80

0,60

Förenade kungariket

Brittiskt bedömningssystem för makrofyter: LEAFPACS

0,80

0,60

VATTENKATEGORI: Sjöar

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Medelhavet

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering av sjö | Höjd
  (m) | Årsmedelnederbörd (mm) och T ( oC) | Medeldjup
  (m) | Alkalinitet
  (meq/l) | Sjöns storlek
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-M5/7 | Magasin, djup, stor, kiselhaltig, ”våtmark”, tillrinning < 20 000 km2 | 0–800 | > 800 eller < 15 | > 15 | < 1 | > 0,5 |
| L-M8 | Magasin, djup, stor, kalkhaltig, tillrinning < 20 000 km2 | 0–800 | — | > 15 | > 1 | > 0,5 |

Typ

Karakterisering av sjö

Höjd

(m)

Årsmedelnederbörd (mm) och T ( oC)

Medeldjup

(m)

Alkalinitet

(meq/l)

Sjöns storlek

(km2)

L-M5/7

Magasin, djup, stor, kiselhaltig, ”våtmark”, tillrinning < 20 000 km2

0–800

> 800 eller < 15

> 15

< 1

> 0,5

L-M8

Magasin, djup, stor, kalkhaltig, tillrinning < 20 000 km2

0–800

—

> 15

> 1

> 0,5

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typ L-M5/7: | Grekland, Frankrike, Portugal, Spanien, Rumänien. |
| --- | --- |
| Typ L-M8: | Cypern, Grekland, Frankrike, Italien, Spanien, Rumänien. |

Typ L-M5/7:

Grekland, Frankrike, Portugal, Spanien, Rumänien.

Typ L-M8:

Cypern, Grekland, Frankrike, Italien, Spanien, Rumänien.

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytoplankton

Fytoplankton: parameter som indikerar biomassa

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

Följande resultat refererar till sommarens medelvärden, eufotiskt djup och gäller för alla länder som delar typen. Medlemsstaterna kan välja mellan att använda klorofyll-a, total biomängd eller båda parametrar.

Klorofyll-a

| Typ | Ekologiska kvalitetskvoter | Klorofyll-a koncentrationer (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| God-måttlig klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| L-M5/7 | 0,21 | 6,7–9,5 |
| L-M8 | 0,43 | 4,2–6,0 |

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Klorofyll-a koncentrationer (μg/l)

God-måttlig klassgräns

God-måttlig klassgräns

L-M5/7

0,21

6,7–9,5

L-M8

0,43

4,2–6,0

Total biomängd

| Typ | Ekologiska kvalitetskvoter | Totala biomängder (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| God-måttlig klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| L-M5/7 | 0,19 | 1,9 |
| L-M8 | 0,36 | 2,1 |

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Totala biomängder (mm3/l)

God-måttlig klassgräns

God-måttlig klassgräns

L-M5/7

0,19

1,9

L-M8

0,36

2,1

Fytoplankton: parametrar som indikerar taxonomisk sammansättning och förekomst

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

Följande resultat refererar till sommarens medelvärden, eufotiskt djup och gäller för alla länder som delar typen. Medlemsstaterna måste använda åtminstone en av de interkalibrerade parametrarna (procentandelen cyanobakterier, Catalan index, Med PTI-index)

Procentandelen cyanobakterier

| Typ och land | Ekologiska kvalitetskvoter | Andelen % cyanobakterier |
| --- | --- | --- |
| God-måttlig klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Typ L-M5/7 |
| Alla länder delar typerna | 0,91 | 9,2 |
| Typ L-M8 |
| Alla länder delar typerna | 0,72 | 28,5 |

Typ och land

Ekologiska kvalitetskvoter

Andelen % cyanobakterier

God-måttlig klassgräns

God-måttlig klassgräns

Typ L-M5/7

Alla länder delar typerna

0,91

9,2

Typ L-M8

Alla länder delar typerna

0,72

28,5

Ekologiska kvalitetskvoter beräknas som EQR = (100 – gränsvärde)/(100 – referensvärde)

Catalan index

| Typ och land | Ekologiska kvalitetskvoter | Catalan index |
| --- | --- | --- |
| God-måttlig klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Typ L-M5/7 |
| Alla länder delar typerna | 0,97 | 10,6 |
| Typ L-M8 |
| Alla länder delar typerna | 0,98 | 7,7 |

Typ och land

Ekologiska kvalitetskvoter

Catalan index

God-måttlig klassgräns

God-måttlig klassgräns

Typ L-M5/7

Alla länder delar typerna

0,97

10,6

Typ L-M8

Alla länder delar typerna

0,98

7,7

Ekologiska kvalitetskvoter beräknas som EQR = (400 – gränsvärde)/(400 – referensvärde)

Med PTI index

| Typ och land | Ekologiska kvalitetskvoter | Med PTI |
| --- | --- | --- |
| God-måttlig klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Typ L-M5/7 |
| Alla länder delar typerna | 0,75 | 2,32 |
| Typ L-M8 |
| Alla länder delar typerna | 0,77 | 2,38 |

Typ och land

Ekologiska kvalitetskvoter

Med PTI

God-måttlig klassgräns

God-måttlig klassgräns

Typ L-M5/7

Alla länder delar typerna

0,75

2,32

Typ L-M8

Alla länder delar typerna

0,77

2,38

VATTENKATEGORI: Sjöar

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Norra Europa

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering av sjö | Höjd
  (m ovanför havsnivån) | Medeldjup
  (m) | Alkalinitet
  (meq/l) | Färg
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LN1 | Lågland, grund, måttlig alkalinitet, klar | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | < 30 |
| LN2a | Lågland, grund, låg alkalinitet, klar | < 200 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN2b | Lågland, djup låg alkalinitet, klar | < 200 | > 15 | < 0,2 | < 30 |
| LN3a | Lågland, grund, låg alkalinitet, medelhumös | < 200 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN5 | Medelaltitud, grund, låg alkalinitet, klar | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN6a | Medelaltitud, grund, låg alkalinitet, medelhumös | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN8a | Lågland, grund, måttlig alkalinitet, medelhumös | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 30–90 |

Typ

Karakterisering av sjö

Höjd

(m ovanför havsnivån)

Medeldjup

(m)

Alkalinitet

(meq/l)

Färg

(mg Pt/l)

LN1

Lågland, grund, måttlig alkalinitet, klar

< 200

3–15

0,2–1

< 30

LN2a

Lågland, grund, låg alkalinitet, klar

< 200

3–15

< 0,2

< 30

LN2b

Lågland, djup låg alkalinitet, klar

< 200

> 15

< 0,2

< 30

LN3a

Lågland, grund, låg alkalinitet, medelhumös

< 200

3–15

< 0,2

30–90

LN5

Medelaltitud, grund, låg alkalinitet, klar

200–800

3–15

< 0,2

< 30

LN6a

Medelaltitud, grund, låg alkalinitet, medelhumös

200–800

3–15

< 0,2

30–90

LN8a

Lågland, grund, måttlig alkalinitet, medelhumös

< 200

3–15

0,2–1

30–90

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typer LN1, LN2a, LN3a, LN8a: | Irland, Finland, Norge, Sverige, Förenade kungariket. |
| --- | --- |
| Typer LN2b, LN5 och LN6a: | Norge, Sverige, Förenade kungariket. |

Typer LN1, LN2a, LN3a, LN8a:

Irland, Finland, Norge, Sverige, Förenade kungariket.

Typer LN2b, LN5 och LN6a:

Norge, Sverige, Förenade kungariket.

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytoplankton

Fytoplankton: parameter som indikerar biomassa

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

Följande resultat refererar till vegetationsperiodens medelvärden och gäller alla länder som delar typen

| Typ | Ekologiska kvalitetskvoter | Klorofyll-a koncentrationer (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| LN1 | 0,50 | 0,33 | 5,0–7,0 | 7,5–10,5 |
| LN2a | 0,50 | 0,29 | 3,0–5,0 | 5,0–8,5 |
| LN2b | 0,50 | 0,33 | 3,0–5,0 | 4,5–7,5 |
| LN3a | 0,50 | 0,30 | 5,0–7,0 | 8,0–12,0 |
| LN5 | 0,50 | 0,33 | 2,0–4,0 | 3,0–6,0 |
| LN6a | 0,50 | 0,33 | 4,0–6,0 | 6,0–9,0 |
| LN8a | 0,50 | 0,33 | 7,0–10,0 | 10,5–15,0 |

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Klorofyll-a koncentrationer (μg/l)

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

LN1

0,50

0,33

5,0–7,0

7,5–10,5

LN2a

0,50

0,29

3,0–5,0

5,0–8,5

LN2b

0,50

0,33

3,0–5,0

4,5–7,5

LN3a

0,50

0,30

5,0–7,0

8,0–12,0

LN5

0,50

0,33

2,0–4,0

3,0–6,0

LN6a

0,50

0,33

4,0–6,0

6,0–9,0

LN8a

0,50

0,33

7,0–10,0

10,5–15,0

Biologisk kvalitetsfaktor: Makrofyter

Beskrivning av interkalibrerade typer (endast för interkalibrerade makrofyter)

| Typ | Karakterisering av sjö | Alkalinitet (meq/l) | Färg (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| 101 | Låg alkalinitet, klar | 0,05–0,2 | < 30 |
| 102 | Låg alkalinitet, humös | 0,05–0,2 | > 30 |
| 201 | Måttlig alkalinitet, klar | 0,2–1,0 | < 30 |
| 202 | Måttlig alkalinitet, humös | 0,2–1,0 | > 30 |
| 301 | Hög alkalinitet, klar | > 1,0 | < 30 |
| 302 | Hög alkalinitet, humös | > 1,0 | > 30 |

Typ

Karakterisering av sjö

Alkalinitet (meq/l)

Färg (mg Pt/l)

101

Låg alkalinitet, klar

0,05–0,2

< 30

102

Låg alkalinitet, humös

0,05–0,2

> 30

201

Måttlig alkalinitet, klar

0,2–1,0

< 30

202

Måttlig alkalinitet, humös

0,2–1,0

> 30

301

Hög alkalinitet, klar

> 1,0

< 30

302

Hög alkalinitet, humös

> 1,0

> 30

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typer 101, 102, 201 och 202: | Irland, Finland, Norge, Sverige, Förenade kungariket. |
| --- | --- |
| Typ 301: | Irland, Norge, Sverige, Förenade kungariket. |
| Typ 302: | Irland, Norge, Sverige, Förenade kungariket. |

Typer 101, 102, 201 och 202:

Irland, Finland, Norge, Sverige, Förenade kungariket.

Typ 301:

Irland, Norge, Sverige, Förenade kungariket.

Typ 302:

Irland, Norge, Sverige, Förenade kungariket.

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i de nationella klassificeringssystemen

| Land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Typ | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Irland | Fritt makrofytindex | Alla typer är interkalibrerade | 0,90 | 0,68 |
| Sverige | Trofiskt makrofytindex (Ecke) | Typ 101 | 0,98 | 0,79 |
| Typ 102 | 0,98 | 0,88 |
| Typ 201 | 0,94 | 0,83 |
| Typ 202 | 0,96 | 0,83 |
| Norge | Trofiskt makrofytindex (Mjelde) | Typ 101 | 0,94 | 0,61 |
| Typ 102 | 0,96 | 0,65 |
| Typ 201 | 0,91 | 0,72 |
| Typ 202 | 0,9 | 0,77 |
| Typ 301 | 0,92 | 0,69 |
| Förenade kungariket | Brittiskt bedömningssystem för makrofyter: LEAFPACS | Alla typer är interkalibrerade | 0,80 | 0,60 |

Land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Irland

Fritt makrofytindex

Alla typer är interkalibrerade

0,90

0,68

Sverige

Trofiskt makrofytindex (Ecke)

Typ 101

0,98

0,79

Typ 102

0,98

0,88

Typ 201

0,94

0,83

Typ 202

0,96

0,83

Norge

Trofiskt makrofytindex (Mjelde)

Typ 101

0,94

0,61

Typ 102

0,96

0,65

Typ 201

0,91

0,72

Typ 202

0,9

0,77

Typ 301

0,92

0,69

Förenade kungariket

Brittiskt bedömningssystem för makrofyter: LEAFPACS

Alla typer är interkalibrerade

0,80

0,60

VATTENKATEGORI: Kustvatten och vatten i övergångszon

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Östersjön

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Salthalt psu | Exponering | Djup | Isdagar | Andra karakteristika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CW B0 | 0,5–3 | Skyddat | Grunt | > 150 | Platser i Bottenviken (Norra Kvarken) |
| CW B2 | 3–6 | Skyddat | Grunt | 90–150 | Platser i Bottenhavet |
| CW B3 a | 3–6 | Skyddat | Grunt | ~90 | Platser i området som sträcker sig från södra Bottenhavet till Ålands hav och Skärgårdshavet samt västra Finska viken |
| CW B3 b | 3–6 | Exponerat | Grunt | ~90 |
| CW B12 a

  Östra Östersjön | 5–8 | Skyddat | Grunt | — | Platser i Rigabukten |
| CW B12 b

  Västra Östersjön | 8–22 | Skyddat | Grunt | — | Platser vid den sydsvenska kusten och sydvästra Östersjöns öppna kust längst med Danmark och Tyskland |
| CW B13 | 6–22 | Exponerat | Grunt | — | Platser längst med kusten i Estland, Lettland och Litauen, den polska kusten och den danska ön Bornholm |
| CW B 14 | 6–22 | Skyddat | Grunt | — | Laguner |
| TW B 13 | 6–22 | Exponerat | Grunt | — | Vatten i övergångszon. Platser längs med kusten i Litauen och Polen |

Typ

Salthalt psu

Exponering

Djup

Isdagar

Andra karakteristika

CW B0

0,5–3

Skyddat

Grunt

> 150

Platser i Bottenviken (Norra Kvarken)

CW B2

3–6

Skyddat

Grunt

90–150

Platser i Bottenhavet

CW B3 a

3–6

Skyddat

Grunt

~90

Platser i området som sträcker sig från södra Bottenhavet till Ålands hav och Skärgårdshavet samt västra Finska viken

CW B3 b

3–6

Exponerat

Grunt

~90

CW B12 a

Östra Östersjön

5–8

Skyddat

Grunt

—

Platser i Rigabukten

CW B12 b

Västra Östersjön

8–22

Skyddat

Grunt

—

Platser vid den sydsvenska kusten och sydvästra Östersjöns öppna kust längst med Danmark och Tyskland

CW B13

6–22

Exponerat

Grunt

—

Platser längst med kusten i Estland, Lettland och Litauen, den polska kusten och den danska ön Bornholm

CW B 14

6–22

Skyddat

Grunt

—

Laguner

TW B 13

6–22

Exponerat

Grunt

—

Vatten i övergångszon. Platser längs med kusten i Litauen och Polen

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typer CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b: | Finland, Sverige. |
| --- | --- |
| Typ CWB12a: | Estland. |
| Typ CWB12b: | Tyskland, Danmark, Sverige. |
| Typ CWB13: | Danmark, Estland, Litauen, Lettland, Polen. |
| Typ CWB14: | Danmark, Polen. |
| Typ TWB13: | Litauen, Polen. |

Typer CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b:

Finland, Sverige.

Typ CWB12a:

Estland.

Typ CWB12b:

Tyskland, Danmark, Sverige.

Typ CWB13:

Danmark, Estland, Litauen, Lettland, Polen.

Typ CWB14:

Danmark, Polen.

Typ TWB13:

Litauen, Polen.

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Bentiska evertebrater

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

| Typ och land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| CW B0 |
| Finland | BBI – Finskt bräckt vatten bentiskt index | 0,99 | 0,59 |
| Sverige | BQI – Svenskt multimetriskt biologiskt kvalitetsindex (mjukbottenfauna) | 0,77 | 0,31 |
| CW B2 |
| Finland | BBI – Finskt bräckt vatten bentiskt index | 0,95 | 0,57 |
| Sverige | BQI – Svenskt multimetriskt biologiskt kvalitetsindex (mjukbottenfauna) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 a |
| Finland | BBI – Finskt bräckt vatten bentiskt index | 0,89 | 0,53 |
| Sverige | BQI – Svenskt multimetriskt biologiskt kvalitetsindex (mjukbottenfauna) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 b |
| Finland | BBI – Finskt bräckt vatten bentiskt index | 0,90 | 0,54 |
| Sverige | BQI – Svenskt multimetriskt biologiskt kvalitetsindex (mjukbottenfauna) | 0,76 | 0,29 |

Typ och land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

CW B0

Finland

BBI – Finskt bräckt vatten bentiskt index

0,99

0,59

Sverige

BQI – Svenskt multimetriskt biologiskt kvalitetsindex (mjukbottenfauna)

0,77

0,31

CW B2

Finland

BBI – Finskt bräckt vatten bentiskt index

0,95

0,57

Sverige

BQI – Svenskt multimetriskt biologiskt kvalitetsindex (mjukbottenfauna)

0,76

0,29

CW B3 a

Finland

BBI – Finskt bräckt vatten bentiskt index

0,89

0,53

Sverige

BQI – Svenskt multimetriskt biologiskt kvalitetsindex (mjukbottenfauna)

0,76

0,29

CW B3 b

Finland

BBI – Finskt bräckt vatten bentiskt index

0,90

0,54

Sverige

BQI – Svenskt multimetriskt biologiskt kvalitetsindex (mjukbottenfauna)

0,76

0,29

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytoplankton

Fytoplankton: parameter som indikerar biomassa (klorofyll-a)

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

Följande resultat refererar till sommarens medel maj/juni-september

| Typ och land | Ekologiska kvalitetskvoter i de nationella klassificeringssystemen | Parametervärden/intervall
  Klorofyll-a μg/l |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| CW B0 | | | | |
| Alla länder som delar typen | 0,76 | 0,56 | 1,7 (1,5–1,8) | 2,3 (2,0–2,7) |
| CW B2 | | | | |
| Alla länder som delar typen | 0,78 | 0,56 | 1,8 | 2,5 (2,3–2,6) |
| CW B3 a | | | | |
| Skyddat
  Alla länder som delar typen | 0,71 | 0,49 | 2,4 (2,2–2,6) | 3,5 (2,9–4,0) |
| CW B3 b | | | | |
| Exponerat
  Alla länder som delar typen | 0,81 | 0,68 | 1,5 | 1,8 |
| CW B 12 a | | | | |
| Östra Östersjön
  Salthalt 5–8 psu
  Alla länder som delar typen | 0,82 | 0,66 | 2,2 | 2,7 |
| CW B 12 b | | | | |
| Västra Östersjön
  Salthalt 8–22 psu
  Alla länder som delar typen | 0,92 | 0,63 | 1,3 (1,1–1,5) | 1,9 |
| CW B 13 | | | | |
| Danmark, Estland och Lettland | 0,92 | 0,75 | 1,3 | 1,6 |
| CW B 14 | | | | |
| Danmark | 0,82 | 0,56 | 1,1 | 1,6 |
| TW B 13 | | | | |
| Alla länder som delar typen | 0,90 | 0,66 | 4,2 | 5,8 |

Typ och land

Ekologiska kvalitetskvoter i de nationella klassificeringssystemen

Parametervärden/intervall

Klorofyll-a μg/l

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

CW B0

Alla länder som delar typen

0,76

0,56

1,7 (1,5–1,8)

2,3 (2,0–2,7)

CW B2

Alla länder som delar typen

0,78

0,56

1,8

2,5 (2,3–2,6)

CW B3 a

Skyddat

Alla länder som delar typen

0,71

0,49

2,4 (2,2–2,6)

3,5 (2,9–4,0)

CW B3 b

Exponerat

Alla länder som delar typen

0,81

0,68

1,5

1,8

CW B 12 a

Östra Östersjön

Salthalt 5–8 psu

Alla länder som delar typen

0,82

0,66

2,2

2,7

CW B 12 b

Västra Östersjön

Salthalt 8–22 psu

Alla länder som delar typen

0,92

0,63

1,3 (1,1–1,5)

1,9

CW B 13

Danmark, Estland och Lettland

0,92

0,75

1,3

1,6

CW B 14

Danmark

0,82

0,56

1,1

1,6

TW B 13

Alla länder som delar typen

0,90

0,66

4,2

5,8

Biologisk kvalitetsfaktor: Gömfröiga växter

Gömfröiga växter: parameter som indikerar förekomst (Gränsdjup för ålgräs Zostera marina)

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

| Typ och land | Ekologiska kvalitetskvoter i de nationella klassificeringssystemen | Parametervärden/intervall
  Gränsdjup (m) ålgräs Zostera marina |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| CW B 12 b | | | | |
| Danmark och Tyskland
  Öppen kust | 0,90 | 0,74 | 8,5 (8,0–9,4) | 7 (6,6–7,1) |

Typ och land

Ekologiska kvalitetskvoter i de nationella klassificeringssystemen

Parametervärden/intervall

Gränsdjup (m) ålgräs Zostera marina

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

CW B 12 b

Danmark och Tyskland

Öppen kust

0,90

0,74

8,5 (8,0–9,4)

7 (6,6–7,1)

VATTENKATEGORI: Kustvatten och vatten i övergångszon

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Nordostatlanten

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Karakterisering | Salthalt (psu)
  Tidvattenintervall(m)
  Djup(m) | Strömningshastighet (knop)
  Exponering | Blandning
  Uppehållstid (vattenutbyte) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEA1/26a | Öppet hav, exponerat eller skyddat, euhalin, grunt | > 30
  mediär tidvattennivåskillnad 1–5
  < 30 | Medel 1–3
  Exponerat eller skyddat | Helt blandat
  Dagar |
| NEA1/26b | Hav utan utlopp, exponerat eller skyddat, euhalin, grunt | > 30
  mediär tidvattennivåskillnad 1–5
  < 30 | Medel 1–3
  Exponerat eller skyddat | Helt blandat
  Dagar |
| NEA1/26c | Hav utan utlopp, exponerat eller skyddat, delvis stratifierad | > 30
  liten/mediär tidvattennivåskillnad < 1–5
  < 30 | Medel 1–3
  Exponerat eller skyddat | Delvis stratifierad
  Dagar till veckor |
| NEA1/26d | Skandinavisk kust, exponerat eller skyddat, grunt | > 30
  liten tidvattennivåskillnad < 1
  < 30 | Låg < 1
  Exponerat eller måttligt exponerat | Delvis stratifierad
  Dagar till veckor |
| NEA1/26e | Uppvällningsområden, exponerat eller skyddat, euhalin, grunt | > 30
  mediär tidvattennivåskillnad 1–5
  < 30 | Medel 1–3
  Exponerat eller skyddat | Helt blandat
  Dagar |
| NEA3/4 | Polyhalin, exponerat eller måttligt exponerat (Vadehavstyp) | Polyhalin 18–30
  mediär ttidvattennivåskillnad 1–5
  < 30 | Medel 1–3
  Exponerat eller måttligt exponerat | Helt blandat
  Dagar |
| NEA7 | Djupa fjordar och havsvikssystem | > 30
  mediär tidvattennivåskillnad 1–5
  > 30 | Låg < 1
  Skyddat | Helt blandat
  Dagar |
| NEA8 | Inre Skagerrak, polyhalin, liten tidvattennivåskillnad, skyddat, grunt | Polyhalin 18–30
  liten tidvattennivåskillnad < 1
  < 30 | Låg < 1
  Skyddat | Delvis stratifierad
  Dagar till veckor |
| NEA9 | Fjord med en grund tröskel vid mynningen med ett väldigt djupt maximaldjup i den centrala bassängen med dåligt djupvattensbyte | Polyhalin 18–30
  liten tidvattennivåskillnad < 1
  > 30 | Låg < 1
  Skyddat | Delvis stratifierad
  Veckor |
| NEA10 | Yttre Skagerrak, polyhalin, liten tidvattennivåskillnad, exponerat, djup | Polyhalin 18–30
  liten tidvattennivåskillnad < 1
  > 30 | Låg < 1
  Exponerat | Delvis stratifierad
  Dagar |
| NEA11 | Vatten i övergångszon | Oligohalin 0–35
  Liten till stor tidvattennivåskillnad
  < 30 | Varierande
  Skyddat eller måttligt exponerat | Delvis eller permanent stratifierad
  Dagar till veckor |

Typ

Karakterisering

Salthalt (psu)

Tidvattenintervall(m)

Djup(m)

Strömningshastighet (knop)

Exponering

Blandning

Uppehållstid (vattenutbyte)

NEA1/26a

Öppet hav, exponerat eller skyddat, euhalin, grunt

> 30

mediär tidvattennivåskillnad 1–5

< 30

Medel 1–3

Exponerat eller skyddat

Helt blandat

Dagar

NEA1/26b

Hav utan utlopp, exponerat eller skyddat, euhalin, grunt

> 30

mediär tidvattennivåskillnad 1–5

< 30

Medel 1–3

Exponerat eller skyddat

Helt blandat

Dagar

NEA1/26c

Hav utan utlopp, exponerat eller skyddat, delvis stratifierad

> 30

liten/mediär tidvattennivåskillnad < 1–5

< 30

Medel 1–3

Exponerat eller skyddat

Delvis stratifierad

Dagar till veckor

NEA1/26d

Skandinavisk kust, exponerat eller skyddat, grunt

> 30

liten tidvattennivåskillnad < 1

< 30

Låg < 1

Exponerat eller måttligt exponerat

Delvis stratifierad

Dagar till veckor

NEA1/26e

Uppvällningsområden, exponerat eller skyddat, euhalin, grunt

> 30

mediär tidvattennivåskillnad 1–5

< 30

Medel 1–3

Exponerat eller skyddat

Helt blandat

Dagar

NEA3/4

Polyhalin, exponerat eller måttligt exponerat (Vadehavstyp)

Polyhalin 18–30

mediär ttidvattennivåskillnad 1–5

< 30

Medel 1–3

Exponerat eller måttligt exponerat

Helt blandat

Dagar

NEA7

Djupa fjordar och havsvikssystem

> 30

mediär tidvattennivåskillnad 1–5

> 30

Låg < 1

Skyddat

Helt blandat

Dagar

NEA8

Inre Skagerrak, polyhalin, liten tidvattennivåskillnad, skyddat, grunt

Polyhalin 18–30

liten tidvattennivåskillnad < 1

< 30

Låg < 1

Skyddat

Delvis stratifierad

Dagar till veckor

NEA9

Fjord med en grund tröskel vid mynningen med ett väldigt djupt maximaldjup i den centrala bassängen med dåligt djupvattensbyte

Polyhalin 18–30

liten tidvattennivåskillnad < 1

> 30

Låg < 1

Skyddat

Delvis stratifierad

Veckor

NEA10

Yttre Skagerrak, polyhalin, liten tidvattennivåskillnad, exponerat, djup

Polyhalin 18–30

liten tidvattennivåskillnad < 1

> 30

Låg < 1

Exponerat

Delvis stratifierad

Dagar

NEA11

Vatten i övergångszon

Oligohalin 0–35

Liten till stor tidvattennivåskillnad

< 30

Varierande

Skyddat eller måttligt exponerat

Delvis eller permanent stratifierad

Dagar till veckor

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typ NEA1/26a: | Spanien, Frankrike, Irland, Norge, Förenade kungariket. |
| --- | --- |
| Typ NEA1/26b: | Belgien, Frankrike, Nederländerna, Förenade kungariket. |
| Typ NEA1/26c: | Tyskland, Danmark. |
| Typ NEA1/26d: | Danmark. |
| Typ NEA1/26e: | Portugal, Spanien. |
| Typ NEA3/4: | Tyskland, Nederländerna. |
| Typ NEA7: | Norge, Förenade kungariket. |
| Typ NEA8: | Danmark, Norge, Sverige. |
| Typ NEA9: | Norge, Sverige. |
| Typ NEA10: | Norge, Sverige. |
| Typ NEA11: | Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna, Portugal, Förenade kungariket. |

Typ NEA1/26a:

Spanien, Frankrike, Irland, Norge, Förenade kungariket.

Typ NEA1/26b:

Belgien, Frankrike, Nederländerna, Förenade kungariket.

Typ NEA1/26c:

Tyskland, Danmark.

Typ NEA1/26d:

Danmark.

Typ NEA1/26e:

Portugal, Spanien.

Typ NEA3/4:

Tyskland, Nederländerna.

Typ NEA7:

Norge, Förenade kungariket.

Typ NEA8:

Danmark, Norge, Sverige.

Typ NEA9:

Norge, Sverige.

Typ NEA10:

Norge, Sverige.

Typ NEA11:

Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna, Portugal, Förenade kungariket.

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Bentiska evertebrater

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Resultaten är endast för mjukbottenmiljöer (tidvattenzon lera/sand miljö).

| Typ och land | Nationellt klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Typer NEA1/26, NEA 3/4 och NEA 7 (Index som reagerar främst på tillförsel av organiska ämnen och påfrestningar från miljögifter i mjukbottenmiljöer) |
| Danmark | DKI | 0,67 | 0,53 |
| Frankrike | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Tyskland | M-AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Irland | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Norge | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Portugal | P-BAT | 0,79 | 0,58 |
| Spanien | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Förenade kungariket | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Typer NEA1/26 och NEA3/4 (Index som reagerar på multipla påverkansfaktorer i multipla livsmiljöer) |
| Belgien | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Nederländerna | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Typer NEA8/9/10 |
| Danmark | DKI | 0,82 | 0,63 |
| Norge | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Sverige | BQI | 0,89 | 0,68 |

Typ och land

Nationellt klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Typer NEA1/26, NEA 3/4 och NEA 7 (Index som reagerar främst på tillförsel av organiska ämnen och påfrestningar från miljögifter i mjukbottenmiljöer)

Danmark

DKI

0,67

0,53

Frankrike

M-AMBI

0,77

0,53

Tyskland

M-AMBI

0,85

0,70

Irland

IQI

0,75

0,64

Norge

NQI

0,92

0,81

Portugal

P-BAT

0,79

0,58

Spanien

M-AMBI

0,77

0,53

Förenade kungariket

IQI

0,75

0,64

Typer NEA1/26 och NEA3/4 (Index som reagerar på multipla påverkansfaktorer i multipla livsmiljöer)

Belgien

BEQI

0,80

0,60

Nederländerna

BEQI

0,80

0,60

Typer NEA8/9/10

Danmark

DKI

0,82

0,63

Norge

NQI

0,92

0,81

Sverige

BQI

0,89

0,68

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytoplankton

Fytoplankton: parameter som indikerar biomassa (klorofyll-a)

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

Följande resultat gäller alla länder som delar typerna. Parametervärden anges i μg/l av klorofyll-a för 90-percentilen beräknad över den fastställda vegetationsperioden i en sexårsperiod. Resultaten relaterar till geografiska områden inom de typer som beskrivs i den tekniska rapporten.

| Typ | Ekologiska kvalitetskvoter | Värden (μg/l, 90-percentil) |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| NEA1/26a | 0,67 | 0,33 | 1–5 | 2–10 |
| NEA1/26b | 0,67 | 0,44 | 6–10 | 9–15 |
| NEA1/26c | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |
| NEA1/26d | 0,67 | 0,50 | 3 | 4 |
| NEA1/26e | 0,67 | 0,44 | 6–8 | 9–12 |
| NEA8 | 0,67 | 0,33 | 1,5 | 3 |
| NEA9 | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| NEA10 | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Värden (μg/l, 90-percentil)

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

NEA1/26a

0,67

0,33

1–5

2–10

NEA1/26b

0,67

0,44

6–10

9–15

NEA1/26c

0,67

0,44

5

7,5

NEA1/26d

0,67

0,50

3

4

NEA1/26e

0,67

0,44

6–8

9–12

NEA8

0,67

0,33

1,5

3

NEA9

0,67

0,33

2,5

5

NEA10

0,67

0,33

3

6

Fytoplankton: parameter som indikerar blomning

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

| Typ och land | Nationella interkalibrerade parameter | Ekologiska kvalitetskvoter | Värden ( % enskild taxaräkning över tröskelvärden) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| NEA1/26a/b, NEA3/4 |
| Belgien | | | | | |
| Tyskland | | | | | |
| Nederländerna | | | | | |
| Förenade kungariket | Phaeocystis blomning | 0,92 | 0,49 | 9 | 17 |
| NEA1/26a/b |
| Spanien | | | | | |
| Frankrike | | | | | |
| Irland | | | | | |
| Förenade kungariket | Taxacellräkning | 0,84 | 0,43 | 20 | 39 |
| NEA1/26e |
| Portugal | | | | | |
| Spanien | Taxacellräkning | 0,83 | 0,51 | 30 | 49 |

Typ och land

Nationella interkalibrerade parameter

Ekologiska kvalitetskvoter

Värden ( % enskild taxaräkning över tröskelvärden)

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

NEA1/26a/b, NEA3/4

Belgien

Tyskland

Nederländerna

Förenade kungariket

Phaeocystis blomning

0,92

0,49

9

17

NEA1/26a/b

Spanien

Frankrike

Irland

Förenade kungariket

Taxacellräkning

0,84

0,43

20

39

NEA1/26e

Portugal

Spanien

Taxacellräkning

0,83

0,51

30

49

Biologisk kvalitetsfaktor: Makroalger

Makroalger: parameter som indikerar sammansättning

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationell interkalibrerad parameter

| Typ och land | Nationell interkalibrerad parameter | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| NEA1/26 |
| Irland | Hårda bottnar begränsad Artlista Multimetriskt system | 0,80 | 0,60 |
| Norge | Hårda bottnar begränsad Artlista Multimetriskt system | 0,80 | 0,60 |
| Förenade kungariket | Hårda bottnar begränsad Artlista Multimetriskt system | 0,80 | 0,60 |
| Spanien | Multimetriskt system CFR | 0,81 | 0,57 |
| Portugal | Multimetriskt system p-MarMAT | 0,82 | 0,64 |
| Irland
  Förenade kungariket | Opportunistiska makroalger Multimetriskt system | 0,80 | 0,60 |
| NEA8/9/10 |
| Norge
  Sverige | Makroalger (Djuputbredning av makroalgsarter) | 0,81 | 0,61 |

Typ och land

Nationell interkalibrerad parameter

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

NEA1/26

Irland

Hårda bottnar begränsad Artlista Multimetriskt system

0,80

0,60

Norge

Hårda bottnar begränsad Artlista Multimetriskt system

0,80

0,60

Förenade kungariket

Hårda bottnar begränsad Artlista Multimetriskt system

0,80

0,60

Spanien

Multimetriskt system CFR

0,81

0,57

Portugal

Multimetriskt system p-MarMAT

0,82

0,64

Irland

Förenade kungariket

Opportunistiska makroalger Multimetriskt system

0,80

0,60

NEA8/9/10

Norge

Sverige

Makroalger (Djuputbredning av makroalgsarter)

0,81

0,61

Biologisk kvalitetsfaktor: Gömfröiga växter

Gömfröiga växter: parameter som indikerar taxonomisk sammansättning och förekomst

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationell interkalibrerad parameter

| Typ och land | Nationell interkalibrerad parameter | Ekologiska kvalitetskvoter | Parametervärden (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| NEA1/26, NEA 3/4, NEA11 |
| Irland
  Nederländerna
  Förenade kungariket | Sjögräs i tidvattenzon Förekomst (täthet) och multimetrisk artsammansättning | 0,90 | 0,70 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| NEA1/26, NEA3/4 |
| Tyskland
  Irland
  Nederländerna
  Förenade kungariket | Sjögräs i tidvattenzon (område: areal/bottenområde) | 0,90 | 0,70 | 10 | 30 |

Typ och land

Nationell interkalibrerad parameter

Ekologiska kvalitetskvoter

Parametervärden (1)

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

NEA1/26, NEA 3/4, NEA11

Irland

Nederländerna

Förenade kungariket

Sjögräs i tidvattenzon Förekomst (täthet) och multimetrisk artsammansättning

0,90

0,70

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

NEA1/26, NEA3/4

Tyskland

Irland

Nederländerna

Förenade kungariket

Sjögräs i tidvattenzon (område: areal/bottenområde)

0,90

0,70

10

30

VATTENKATEGORI: Kustvatten och vatten i övergångszon

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Medelhavet

Resultaten gäller bara kustvatten.

Typologi har endast utvecklats för specifika kvalitetsfaktorer (se nedan).

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Bentiska evertebrater

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i de nationella klassificeringssystemen

Följande resultat gäller endast för mjukbotten

| Land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Cypern | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Grekland | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Slovenien | M-AMBI | 0,83 | 0,62 |
| Spanien | MEDOCC-index | 0,73 | 0,47 |

Land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Cypern

Bentix

0,75

0,58

Grekland

Bentix

0,75

0,58

Slovenien

M-AMBI

0,83

0,62

Spanien

MEDOCC-index

0,73

0,47

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytoplankton

Beskrivning av interkalibrerade typer (gäller endast för fytoplankton)

| Typ | Beskrivning | Täthet (kg/m3) | Årsmedelsalthalt (psu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ I | Påverkas starkt av sötvattentillförsel | < 25 | < 34,5 |
| Typ IIA | Påverkas måttligt av sötvattentillförsel (kontinental påverkan) | 25–27 | 34,5–37,5 |
| Typ IIIW | Kontinentalkusten, påverkas inte av sötvattentillförsel (västra bassängen). | > 27 | > 37,5 |
| Typ IIIE | Påverkas inte av sötvattentillförsel (östra bassängen) | > 27 | > 37,5 |

Typ

Beskrivning

Täthet (kg/m3)

Årsmedelsalthalt (psu)

Typ I

Påverkas starkt av sötvattentillförsel

< 25

< 34,5

Typ IIA

Påverkas måttligt av sötvattentillförsel (kontinental påverkan)

25–27

34,5–37,5

Typ IIIW

Kontinentalkusten, påverkas inte av sötvattentillförsel (västra bassängen).

> 27

> 37,5

Typ IIIE

Påverkas inte av sötvattentillförsel (östra bassängen)

> 27

> 37,5

Länder som delar interkalibrerade typer:

| Typ I: | Frankrike, Italien. |
| --- | --- |
| Typ IIA:: | Frankrike, Spanien, Italien, Slovenien. |
| Typ IIIW: | Frankrike, Spanien, Italien. |
| Typ IIIE: | Grekland, Cypern. |

Typ I:

Frankrike, Italien.

Typ IIA::

Frankrike, Spanien, Italien, Slovenien.

Typ IIIW:

Frankrike, Spanien, Italien.

Typ IIIE:

Grekland, Cypern.

Fytoplankton: parameter som indikerar biomassa (klorofyll-a)

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

Följande resultat gäller alla länder som delar typerna. Parametervärden anges i μg/l av klorofyll-a för 90-percentilen beräknad för ett år under åtminstone en femårsperiod. Resultaten relaterar till geografiska områden inom de typer som beskrivs i den tekniska rapporten.

| Typ | Ekologiska kvalitetskvoter | Värden (μg/l, 90-percentil) |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Typ IIA | 0,80 | 0,53 | 2,4 | 3,6 |
| Typ IIIW | 0,80 | 0,50 | 1,1 | 1,8 |
| Typ IIIE | 0,80 | 0,20 | 0,1 | 0,4 |

Typ

Ekologiska kvalitetskvoter

Värden (μg/l, 90-percentil)

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Typ IIA

0,80

0,53

2,4

3,6

Typ IIIW

0,80

0,50

1,1

1,8

Typ IIIE

0,80

0,20

0,1

0,4

Biologisk kvalitetsfaktor: Makroalger

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i de nationella klassificeringssystemen

Följande resultat gäller för den övre infralitoralzonen (3,5–0,2 m djup) på klippkuster:

| Land | Nationella interkalibrerade klassificeringssystem | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Cypern | EEI – Ekologiskt utvärderingsindex | 0,75 | 0,50 |
| Frankrike | CARLIT – Kartografi över litorala och övre sublitorala hårdbottensamhällen | 0,75 | 0,60 |
| Grekland | EEI – Ekologiskt utvärderingsindex | 0,75 | 0,50 |
| Slovenien | EEI – Ekologiskt utvärderingsindex | 0,75 | 0,50 |
| Spanien | CARLIT-BENTHOS | 0,75 | 0,60 |

Land

Nationella interkalibrerade klassificeringssystem

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Cypern

EEI – Ekologiskt utvärderingsindex

0,75

0,50

Frankrike

CARLIT – Kartografi över litorala och övre sublitorala hårdbottensamhällen

0,75

0,60

Grekland

EEI – Ekologiskt utvärderingsindex

0,75

0,50

Slovenien

EEI – Ekologiskt utvärderingsindex

0,75

0,50

Spanien

CARLIT-BENTHOS

0,75

0,60

VATTENKATEGORI: Kustvatten och vatten i övergångszon

GEOGRAFISK INTERKALIBRERINGSGRUPP: Svarta havet

Beskrivning av interkalibrerade typer

| Typ | Beskrivning |
| --- | --- |
| CW-BL1 | Mesohalin, liten tidvattennivåskillnad (< 1 m), grunt (< 30 m), måttligt exponerat, blandat underlager |

Typ

Beskrivning

CW-BL1

Mesohalin, liten tidvattennivåskillnad (< 1 m), grunt (< 30 m), måttligt exponerat, blandat underlager

Länder som delar interkalibrerade typer

Bulgarien och Rumänien

RESULTAT

Biologisk kvalitetsfaktor: Fytoplankton

Fytoplankton: parameter som indikerar biomassa

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter och parametervärden

| Årstid | Ekologiska kvalitetskvoter | Biomassavärden (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns | Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Vinter | 0,93 | 0,78 | 1 770 | 3 420 |
| Vår | 0,93 | 0,78 | 3 515 | 5 690 |
| Sommar | 0,93 | 0,78 | 1 281 | 2 526 |
| Höst | 0,93 | 0,78 | 1 840 | 3 640 |

Årstid

Ekologiska kvalitetskvoter

Biomassavärden (mg/m3)

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Vinter

0,93

0,78

1 770

3 420

Vår

0,93

0,78

3 515

5 690

Sommar

0,93

0,78

1 281

2 526

Höst

0,93

0,78

1 840

3 640

Biologisk kvalitetsfaktor: Bentiska evertebrater

Resultat: Ekologiska kvalitetskvoter i nationella interkalibrerade parametrar

Medlemsstaterna måste använda åtminstone en av de interkalibrerade parametrarna (Shannons diversitetsindex H’, AMBI, M-AMBI)

| Nationella interkalibrerade parametrar | Ekologiska kvalitetskvoter |
| --- | --- |
| Hög-god klassgräns | God-måttlig klassgräns |
| Shannons diversitetsindex H’ | 0,89 | 0,69 |
| AMBI | 0,83 | 0,53 |
| M-AMBI | 0,85 | 0,55 |

Nationella interkalibrerade parametrar

Ekologiska kvalitetskvoter

Hög-god klassgräns

God-måttlig klassgräns

Shannons diversitetsindex H’

0,89

0,69

AMBI

0,83

0,53

M-AMBI

0,85

0,55

---

(1)  Sjögräsvärden i tidvattenzonen anges som procentuell ytförlust från referensområdet.

---

10.12.2008

| 10.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/s3

---

NOT TILL LÄSARENEU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---