# Euroopan unionin L 319/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 319 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta29. marraskuuta 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 319

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta29. marraskuuta 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1176/2008, annettu 27 päivänä marraskuuta 2008, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 713/2005 muuttamisesta | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1177/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 14 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1178/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, lyhyen aikavälin tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 sekä komission asetusten (EY) N:o 1503/2006 ja (EY) N:o 657/2007 muuttamisesta NACE:n ja CPA:n tilastollisia luokituksia koskevien muutosten osalta (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1179/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä annetun neuvoston direktiivin 2008/55/EY eräiden säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä | 21 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1180/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, eräitä Venäjän federaation alueelle vietäviä naudanliha- ja sianlihatoimituksia koskevasta tiedotusjärjestelmästä (Kodifioitu toisinto) | 44 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1181/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 616/2007 muuttamisesta | 47 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1182/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, voin yksityiselle varastoinnille myönnettävän tuen määrän vahvistamisesta ennakolta vuodeksi 2009 | 49 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1183/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, oliiviöljyn kaupan pitämistä koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1019/2002 muuttamisesta | 51 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1184/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, Ranskan lipun alla purjehtivien alusten sillin kalastuksen kieltämisestä EY:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla Vb, VIb ja VIaN | 52 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1185/2008, annettu 28. marraskuuta 2008, Bulgarian lipun alla purjehtivien alusten piikkikampelan kalastuksen kieltämisestä Mustallamerellä | 54 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1186/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, vilja-alalla 1 päivästä joulukuuta 2008 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta | 56 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/96/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta | 59 |
| | * | Komission direktiivi 2008/109/EY, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteen IV muuttamisesta | 68 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1176/2008, annettu 27 päivänä marraskuuta 2008, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 713/2005 muuttamisesta

1

Komission asetus (EY) N:o 1177/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

14

*

Komission asetus (EY) N:o 1178/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, lyhyen aikavälin tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 sekä komission asetusten (EY) N:o 1503/2006 ja (EY) N:o 657/2007 muuttamisesta NACE:n ja CPA:n tilastollisia luokituksia koskevien muutosten osalta (
  1
  )

1

16

*

Komission asetus (EY) N:o 1179/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä annetun neuvoston direktiivin 2008/55/EY eräiden säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

21

*

Komission asetus (EY) N:o 1180/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, eräitä Venäjän federaation alueelle vietäviä naudanliha- ja sianlihatoimituksia koskevasta tiedotusjärjestelmästä (Kodifioitu toisinto)

(Kodifioitu toisinto)

44

*

Komission asetus (EY) N:o 1181/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 616/2007 muuttamisesta

47

*

Komission asetus (EY) N:o 1182/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, voin yksityiselle varastoinnille myönnettävän tuen määrän vahvistamisesta ennakolta vuodeksi 2009

49

*

Komission asetus (EY) N:o 1183/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, oliiviöljyn kaupan pitämistä koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1019/2002 muuttamisesta

51

*

Komission asetus (EY) N:o 1184/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, Ranskan lipun alla purjehtivien alusten sillin kalastuksen kieltämisestä EY:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla Vb, VIb ja VIaN

52

*

Komission asetus (EY) N:o 1185/2008, annettu 28. marraskuuta 2008, Bulgarian lipun alla purjehtivien alusten piikkikampelan kalastuksen kieltämisestä Mustallamerellä

54

Komission asetus (EY) N:o 1186/2008, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, vilja-alalla 1 päivästä joulukuuta 2008 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

56

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/96/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta

59

*

Komission direktiivi 2008/109/EY, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteen IV muuttamisesta

68

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2008/891/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 26 päivänä marraskuuta 2008, luvan antamisesta tietyille jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä Kanadan tietyistä maakunnista peräisin olevien siemenperunoiden osalta tehdyn päätöksen 2003/61/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7317) | 71 |
| | | Euroopan keskuspankki |
| | | 2008/892/EY |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 2008, euron käyttöönottoon Slovakiassa liittyvistä siirtymäsäännöksistä, jotka koskevat Euroopan keskuspankin soveltamia vähimmäisvarantoja (EKP/2008/14) | 73 |
| | | 2008/893/EY |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös, tehty 17 päivänä marraskuuta 2008, eurojärjestelmän yhteishankintoja koskevista järjestelyistä (EKP/2008/17) | 76 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2008/891/EY

*

Komission päätös, tehty 26 päivänä marraskuuta 2008, luvan antamisesta tietyille jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä Kanadan tietyistä maakunnista peräisin olevien siemenperunoiden osalta tehdyn päätöksen 2003/61/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7317)

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7317)

71

Euroopan keskuspankki

2008/892/EY

*

Euroopan keskuspankin päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 2008, euron käyttöönottoon Slovakiassa liittyvistä siirtymäsäännöksistä, jotka koskevat Euroopan keskuspankin soveltamia vähimmäisvarantoja (EKP/2008/14)

(EKP/2008/14)

73

2008/893/EY

*

Euroopan keskuspankin päätös, tehty 17 päivänä marraskuuta 2008, eurojärjestelmän yhteishankintoja koskevista järjestelyistä (EKP/2008/17)

(EKP/2008/17)

76

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | | 2008/894/YUTP |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EUMM/1/2008, tehty 16 päivänä syyskuuta 2008, Georgiassa toteutettavan Euroopan unionin tarkkailuoperaation (EUMM Georgia) johtajan nimittämisestä | 79 |
| | | 2008/895/YUTP |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös BiH/14/2008, tehty 21 päivänä marraskuuta 2008, Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Euroopan unionin joukkojen komentajan nimittämisestä | 80 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

2008/894/YUTP

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EUMM/1/2008, tehty 16 päivänä syyskuuta 2008, Georgiassa toteutettavan Euroopan unionin tarkkailuoperaation (EUMM Georgia) johtajan nimittämisestä

79

2008/895/YUTP

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös BiH/14/2008, tehty 21 päivänä marraskuuta 2008, Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Euroopan unionin joukkojen komentajan nimittämisestä

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1176/2008,

annettu 27 päivänä marraskuuta 2008,

lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 713/2005 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 15 ja 19 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

I   Aiempi tutkimus ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 713/2005 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin CN-koodeihin ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ja ex 2941 90 00 kuuluvien, Intiasta peräisin olevien tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien eli amoksisilliinitrihydraatin, ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin, jotka eivät ole annostettuina eivätkä vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Tiettyihin nimeltä mainittuihin viejiin sovellettava tulli vaihtelee 17,3 prosentista 30,3 prosenttiin, ja muiden viejien tuontiin sovelletaan 32 prosentin jäännöstullia. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 713/2005 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin CN-koodeihin ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ja ex 2941 90 00 kuuluvien, Intiasta peräisin olevien tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien eli amoksisilliinitrihydraatin, ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin, jotka eivät ole annostettuina eivätkä vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Tiettyihin nimeltä mainittuihin viejiin sovellettava tulli vaihtelee 17,3 prosentista 30,3 prosenttiin, ja muiden viejien tuontiin sovelletaan 32 prosentin jäännöstullia.

II   Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepano

| (2) | Lopullisen tasoitustullin käyttöönoton jälkeen Intian viranomaiset ilmoittivat, että kahteen tukijärjestelmään (tuontitullien hyvitysjärjestelmään – Duty Entitlement Passbook Scheme – sekä tuloverolain 80 HHC pykälän mukaiseen tuloverosta vapauttamisen järjestelmään) liittyvät olosuhteet ovat muuttuneet ja että nämä muutokset ovat pysyviä luonteeltaan. Sen vuoksi väitettiin, että tuen taso on todennäköisesti laskenut ja että olisi tarkistettava osaksi näiden järjestelmien perusteella käyttöön otettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Lopullisen tasoitustullin käyttöönoton jälkeen Intian viranomaiset ilmoittivat, että kahteen tukijärjestelmään (tuontitullien hyvitysjärjestelmään – Duty Entitlement Passbook Scheme – sekä tuloverolain 80 HHC pykälän mukaiseen tuloverosta vapauttamisen järjestelmään) liittyvät olosuhteet ovat muuttuneet ja että nämä muutokset ovat pysyviä luonteeltaan. Sen vuoksi väitettiin, että tuen taso on todennäköisesti laskenut ja että olisi tarkistettava osaksi näiden järjestelmien perusteella käyttöön otettuja toimenpiteitä.

| (3) | Komissio tutki Intian viranomaisten esittämän näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille perusasetuksen 19 artiklan säännösten mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio pani omasta aloitteestaan vireille Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) julkaistulla ilmoituksella osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka koski asetusta (EY) N:o 713/2005. |
| --- | --- |

(3)

Komissio tutki Intian viranomaisten esittämän näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille perusasetuksen 19 artiklan säännösten mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio pani omasta aloitteestaan vireille Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) julkaistulla ilmoituksella osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka koski asetusta (EY) N:o 713/2005.

| (4) | Osittaisen välivaiheen tarkastelun tarkoituksena on arvioida, onko nykyisiä toimenpiteitä tarpeen jatkaa tai muuttaa vai pitäisikö ne poistaa niiden yritysten osalta, jotka ovat hyötyneet toisesta tai molemmista muuttuneista tukijärjestelmistä tapauksissa, joista toimitettiin riittävää näyttöä tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa mainittujen asiaan liittyvien säännösten mukaisesti. Tarkastelussa arvioidaan lisäksi, onko tulosten perusteella tarvetta tarkistaa toimenpiteitä, joita sovelletaan muihin yrityksiin, jotka toimivat yhteistyössä voimassa olevien toimenpiteiden tason määrittämiseen johtaneessa tutkimuksessa, ja/tai kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavia jäännöstoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(4)

Osittaisen välivaiheen tarkastelun tarkoituksena on arvioida, onko nykyisiä toimenpiteitä tarpeen jatkaa tai muuttaa vai pitäisikö ne poistaa niiden yritysten osalta, jotka ovat hyötyneet toisesta tai molemmista muuttuneista tukijärjestelmistä tapauksissa, joista toimitettiin riittävää näyttöä tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa mainittujen asiaan liittyvien säännösten mukaisesti. Tarkastelussa arvioidaan lisäksi, onko tulosten perusteella tarvetta tarkistaa toimenpiteitä, joita sovelletaan muihin yrityksiin, jotka toimivat yhteistyössä voimassa olevien toimenpiteiden tason määrittämiseen johtaneessa tutkimuksessa, ja/tai kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavia jäännöstoimenpiteitä.

III   Tutkimusajanjakso

| (5) | Tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2006 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(5)

Tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2006 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’.

IV   Tutkimuksen osapuolet

| (6) | Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta Intian viranomaisille ja niille intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka tekivät yhteistyötä aiemmassa tutkimuksessa, mainittiin asetuksessa (EY) N:o 713/2005 ja lueteltiin osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa ja joiden havaittiin saaneen hyötyä jommastakummasta väitetysti muuttuneesta tukijärjestelmästä, sekä yhteisön tuottajille. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta Intian viranomaisille ja niille intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka tekivät yhteistyötä aiemmassa tutkimuksessa, mainittiin asetuksessa (EY) N:o 713/2005 ja lueteltiin osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa ja joiden havaittiin saaneen hyötyä jommastakummasta väitetysti muuttuneesta tukijärjestelmästä, sekä yhteisön tuottajille. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon.

| (7) | Koska menettelyssä oli osallisena ilmeisen monia osapuolia, tukien tutkimiseksi esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Koska menettelyssä oli osallisena ilmeisen monia osapuolia, tukien tutkimiseksi esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

| (8) | Kuitenkin vain kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui ja toimitti otantaa varten pyydetyt tiedot. Näin ollen otantamenetelmän käyttöä ei katsottu tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

(8)

Kuitenkin vain kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui ja toimitti otantaa varten pyydetyt tiedot. Näin ollen otantamenetelmän käyttöä ei katsottu tarpeelliseksi.

| (9) | Toinen edellä mainituista vientiä harjoittavista tuottajista ilmoitti otantaa koskevassa vastauksessaan, että se ei saanut etuuksia kahdesta väitteen mukaan muuttuneesta tukijärjestelmästä (eli tuontitullien hyvitysjärjestelmästä tai tuloverolain 80 HHC pykälän mukaisesta tuloverosta vapauttamisen järjestelmästä) tutkimusajanjaksolla, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eikä tällä tutkimusajanjaksolla. Yritys ei myöskään tehnyt yhteistyötä alkuperäisessä tutkimuksessa, eikä kaikkiin muihin yrityksiin, tämä yritys mukaan lukien, sovellettavan jäännöstullin mukauttamiseen havaittu erityistä tarvetta. Yritys ei siten kuulunut osittaisen välivaiheen tarkastelun soveltamisalaan vireillepanoilmoituksen 4 kohdan mukaisesti eikä näin ollen voinut osallistua tähän tarkasteluun. Yritykselle annettiin tieto tästä päätöksestä. |
| --- | --- |

(9)

Toinen edellä mainituista vientiä harjoittavista tuottajista ilmoitti otantaa koskevassa vastauksessaan, että se ei saanut etuuksia kahdesta väitteen mukaan muuttuneesta tukijärjestelmästä (eli tuontitullien hyvitysjärjestelmästä tai tuloverolain 80 HHC pykälän mukaisesta tuloverosta vapauttamisen järjestelmästä) tutkimusajanjaksolla, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eikä tällä tutkimusajanjaksolla. Yritys ei myöskään tehnyt yhteistyötä alkuperäisessä tutkimuksessa, eikä kaikkiin muihin yrityksiin, tämä yritys mukaan lukien, sovellettavan jäännöstullin mukauttamiseen havaittu erityistä tarvetta. Yritys ei siten kuulunut osittaisen välivaiheen tarkastelun soveltamisalaan vireillepanoilmoituksen 4 kohdan mukaisesti eikä näin ollen voinut osallistua tähän tarkasteluun. Yritykselle annettiin tieto tästä päätöksestä.

| (10) | Komissio lähetti kyselylomakkeen ainoalle yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka voitiin ottaa mukaan tähän tarkasteluun (Ranbaxy Laboratories Ltd), sekä Intian viranomaisille. Sekä tuottajalta että Intian viranomaisilta saatiin vastaukset. |
| --- | --- |

(10)

Komissio lähetti kyselylomakkeen ainoalle yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka voitiin ottaa mukaan tähän tarkasteluun (Ranbaxy Laboratories Ltd), sekä Intian viranomaisille. Sekä tuottajalta että Intian viranomaisilta saatiin vastaukset.

| (11) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki tuen määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asiaan liittyvien osapuolten toimitiloihin:






  1. | Intian viranomaiset:
  Kauppaministeriö (Ministry of Commerce), New Delhi |
| --- | --- | --- |

(11)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki tuen määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asiaan liittyvien osapuolten toimitiloihin:

1.

Intian viranomaiset:

Kauppaministeriö (Ministry of Commerce), New Delhi

| 2. | Intiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:
  Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi. |
| --- | --- |

2.

Intiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi.

V   Toimenpiteistä ilmoittaminen ja menettelyä koskevia huomautuksia

| (12) | Intian viranomaisille ja muille asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin esittää ainoaan intialaiseen yhteistyössä toimineeseen tuottajaan sovellettavan tullin muuttamista ja voimassa olevan toimenpiteen keston jatkamista kaikkien niiden muiden yritysten osalta, jotka eivät tehneet yhteistyötä tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa. Niille annettiin myös kohtuullisesti aikaa esittää huomautuksensa. Kaikki näkökannat ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon jäljempänä esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(12)

Intian viranomaisille ja muille asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin esittää ainoaan intialaiseen yhteistyössä toimineeseen tuottajaan sovellettavan tullin muuttamista ja voimassa olevan toimenpiteen keston jatkamista kaikkien niiden muiden yritysten osalta, jotka eivät tehneet yhteistyötä tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa. Niille annettiin myös kohtuullisesti aikaa esittää huomautuksensa. Kaikki näkökannat ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon jäljempänä esitetyllä tavalla.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (13) | Tässä tarkastelussa kyseessä oleva tuote on sama kuin asetuksessa (EY) N:o 713/2005 eli CN-koodeihin ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ja ex 2941 90 00 kuuluva ja Intiasta peräisin oleva amoksisilliinitrihydraatti, ampisilliinitrihydraatti ja kefaleksiini, joka ei ole annostettuna eikä vähittäismyyntimuodossa tai -pakkauksissa. |
| --- | --- |

(13)

Tässä tarkastelussa kyseessä oleva tuote on sama kuin asetuksessa (EY) N:o 713/2005 eli CN-koodeihin ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ja ex 2941 90 00 kuuluva ja Intiasta peräisin oleva amoksisilliinitrihydraatti, ampisilliinitrihydraatti ja kefaleksiini, joka ei ole annostettuna eikä vähittäismyyntimuodossa tai -pakkauksissa.

C.   TUET

I   Johdanto

| (14) | Komissio tutki Intian viranomaisten sekä ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa väitteiden mukaan oli myönnetty vientitukea:






  a) | ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorization Scheme; aiemmin ennakkolisenssijärjestelmä) |
| --- | --- | --- |

(14)

Komissio tutki Intian viranomaisten sekä ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa väitteiden mukaan oli myönnetty vientitukea:

a)

ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorization Scheme; aiemmin ennakkolisenssijärjestelmä)

| b) | tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme) |
| --- | --- |

b)

tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme)

| c) | tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme) |
| --- | --- |

c)

tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme)

| d) | tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme) |
| --- | --- |

d)

tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme)

| e) | tuloverojärjestelmät:






  — | vientituloverosta vapautuksen järjestelmä |
| --- | --- | --- |

e)

tuloverojärjestelmät:

—

vientituloverosta vapautuksen järjestelmä

| — | tutkimuksen ja kehityksen tuloverokannustinjärjestelmä |
| --- | --- |

—

tutkimuksen ja kehityksen tuloverokannustinjärjestelmä

| f) | vientiluottojärjestelmä. |
| --- | --- |

f)

vientiluottojärjestelmä.

| (15) | Edellä a–d alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa, jäljempänä ’EXIM-policy-asiakirjat’, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Yksi vienti- ja tuontipolitiikkaa koskeva asiakirja on tutkimusajanjakson kannalta tärkeä tässä tapauksessa. Kyseessä on 1 päivän syyskuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2009 välistä aikaa koskeva viisivuotissuunnitelma, jäljempänä ’EXIM-policy 04–09’. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät kyseistä viisivuotissuunnitelmaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ’Handbook of Procedures – 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I’, jäljempänä ’HOP I 04–09’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti. |
| --- | --- |

(15)

Edellä a–d alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa, jäljempänä ’EXIM-policy-asiakirjat’, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Yksi vienti- ja tuontipolitiikkaa koskeva asiakirja on tutkimusajanjakson kannalta tärkeä tässä tapauksessa. Kyseessä on 1 päivän syyskuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2009 välistä aikaa koskeva viisivuotissuunnitelma, jäljempänä ’EXIM-policy 04–09’. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät kyseistä viisivuotissuunnitelmaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ’Handbook of Procedures – 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I’, jäljempänä ’HOP I 04–09’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.

| (16) | Edellä e alakohdassa mainitut tuloverojärjestelmät perustuvat vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act). |
| --- | --- |

(16)

Edellä e alakohdassa mainitut tuloverojärjestelmät perustuvat vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act).

| (17) | Edellä f alakohdassa mainittu vientiluottojärjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A pykälään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa. |
| --- | --- |

(17)

Edellä f alakohdassa mainittu vientiluottojärjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A pykälään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.

| (18) | Komissio kutsui perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti Intian viranomaiset lisäneuvotteluihin tilanteen selvittämiseksi sekä muuttuneiden että muuttumattomien järjestelmien osalta ja molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Neuvotteluissa ei päästy yhteisymmärrykseen näiden järjestelmien suhteen, joten komissio sisällytti ne kaikki tukea koskevaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(18)

Komissio kutsui perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti Intian viranomaiset lisäneuvotteluihin tilanteen selvittämiseksi sekä muuttuneiden että muuttumattomien järjestelmien osalta ja molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Neuvotteluissa ei päästy yhteisymmärrykseen näiden järjestelmien suhteen, joten komissio sisällytti ne kaikki tukea koskevaan tutkimukseen.

II   Erityisjärjestelmät

1.   Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

a)   Oikeusperusta

| (19) | Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 04–09 -asiakirjan kohdissa 4.1.1–4.1.14 ja HOP I 04–09 -menettelykäsikirjan luvuissa 4.1–4.30. Järjestelmän nimi oli ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme) aiemmassa tutkimuksessa, jonka perusteella asetuksella (EY) N:o 713/2005 otettiin käyttöön voimassa oleva lopullinen tasoitustulli. |
| --- | --- |

(19)

Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 04–09 -asiakirjan kohdissa 4.1.1–4.1.14 ja HOP I 04–09 -menettelykäsikirjan luvuissa 4.1–4.30. Järjestelmän nimi oli ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme) aiemmassa tutkimuksessa, jonka perusteella asetuksella (EY) N:o 713/2005 otettiin käyttöön voimassa oleva lopullinen tasoitustulli.

b)   Tukikelpoisuus

| (20) | AAS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin 21 kappaleessa. Ne eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuusvaatimusten suhteen. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin AAS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista AAS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Päähankkijat, jotka toimittavat tavaraa EXIM-policy 04–09 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusasiakirjoja (ARO) sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien alajärjestelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

(20)

AAS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin 21 kappaleessa. Ne eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuusvaatimusten suhteen. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin AAS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista AAS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Päähankkijat, jotka toimittavat tavaraa EXIM-policy 04–09 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusasiakirjoja (ARO) sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien alajärjestelmien yhteydessä.

c)   Käytännön toteutus

| (21) | Ennakkolupien myöntämisperusteita voivat olla seuraavat:






  i) | Tosiasiallinen vienti: Tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Luvassa mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi. |
| --- | --- | --- |

(21)

Ennakkolupien myöntämisperusteita voivat olla seuraavat:

i)

Tosiasiallinen vienti: Tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Luvassa mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi.

| ii) | Vuotuiset tarpeet: Vuotuisia tarpeita koskevia lupia ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja jalosteet). Luvanhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia. |
| --- | --- |

ii)

Vuotuiset tarpeet: Vuotuisia tarpeita koskevia lupia ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja jalosteet). Luvanhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia.

| iii) | Välituotetoimitukset: Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä, joka tuottaa välituotteen, voi tuoda tullitta tuotantopanosmateriaaleja ja saada tähän välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote. |
| --- | --- |

iii)

Välituotetoimitukset: Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä, joka tuottaa välituotteen, voi tuoda tullitta tuotantopanosmateriaaleja ja saada tähän välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote.

| iv) | Vientiin rinnastettava toiminta: Tässä alajärjestelmässä päähankkija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina EXIM policy 04–09 -asiakirjan kohdan 8.2 alakohdissa b–f, g, i ja j mainituille asiakasryhmille. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan sellaisia liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimituksia vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille. |
| --- | --- |

iv)

Vientiin rinnastettava toiminta: Tässä alajärjestelmässä päähankkija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina EXIM policy 04–09 -asiakirjan kohdan 8.2 alakohdissa b–f, g, i ja j mainituille asiakasryhmille. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan sellaisia liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimituksia vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille.

| v) | Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders – ARO): Ennakkoluvan haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimaisista lähteistä, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkoluvat vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 04–09 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksia tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen. ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä. |
| --- | --- |

v)

Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders – ARO): Ennakkoluvan haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimaisista lähteistä, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkoluvat vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 04–09 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksia tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen. ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä.

| vi) | Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkoluvan haltijalle. Ennakkoluvan haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lupaan suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja on oikeutettu tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 04–09 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksiin tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen.
  Yhteistyöhön osallistunut viejä sai tutkimusajanjakson aikana etuja vain kahdesta alajärjestelmästä, jotka liittyivät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen; nämä olivat i) tosiasiallisen maastaviennin AAS-järjestelmä ja ii) välitoimituksia koskeva AAS-järjestelmä. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida, mahdollistavatko muut käyttämättömät alajärjestelmät tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

vi)

Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkoluvan haltijalle. Ennakkoluvan haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lupaan suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja on oikeutettu tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 04–09 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksiin tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen.

Yhteistyöhön osallistunut viejä sai tutkimusajanjakson aikana etuja vain kahdesta alajärjestelmästä, jotka liittyivät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen; nämä olivat i) tosiasiallisen maastaviennin AAS-järjestelmä ja ii) välitoimituksia koskeva AAS-järjestelmä. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida, mahdollistavatko muut käyttämättömät alajärjestelmät tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

| (22) | Sen jälkeen, kun lopullinen tasoitustulli otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 713/2005, Intian viranomaiset ovat muuttaneet AAS-järjestelmään sovellettavaa tarkastusjärjestelmää. Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi luvanhaltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoisen totuudenmukaisen ja asianmukaisen selvityksen tullitta tuotujen / kotimarkkinoilta hankittujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 04–09 -käsikirjan luvut 4.26 ja 4.30 ja lisäys 23) eli pitämään rekisteriä todellisesta kulutuksesta. Riippumattoman laillistetun tilintarkastajan/määrä- ja kustannuslaskijan on tarkastettava rekisteri ja annettava todistus, jossa todetaan, että määrätyt rekisterit ja asiaan liittyvä kirjanpito on tarkastettu ja lisäyksen 23 mukaisesti toimitetut tiedot ovat totuudenmukaiset ja paikkansapitävät kaikilta osin. Edellä mainittuja vaatimuksia sovelletaan kuitenkin vain ennakkolupiin, jotka on myönnetty 13 päivänä toukokuuta 2005 tai sen jälkeen. Kaikkien ennen kyseistä päivämäärää myönnettyjen ennakkolupien tai -lisenssien haltijoiden on noudatettava aiemmin sovellettuja tarkastusvaatimuksia eli heidän on tehtävä lisäyksessä 18 täsmennetty määrämuotoinen, totuudenmukainen ja asianmukainen selvitys lisenssien mukaisesti tuotujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 02–07 -asiakirjan luku 4.30 ja lisäys 18). |
| --- | --- |

(22)

Sen jälkeen, kun lopullinen tasoitustulli otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 713/2005, Intian viranomaiset ovat muuttaneet AAS-järjestelmään sovellettavaa tarkastusjärjestelmää. Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi luvanhaltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoisen totuudenmukaisen ja asianmukaisen selvityksen tullitta tuotujen / kotimarkkinoilta hankittujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 04–09 -käsikirjan luvut 4.26 ja 4.30 ja lisäys 23) eli pitämään rekisteriä todellisesta kulutuksesta. Riippumattoman laillistetun tilintarkastajan/määrä- ja kustannuslaskijan on tarkastettava rekisteri ja annettava todistus, jossa todetaan, että määrätyt rekisterit ja asiaan liittyvä kirjanpito on tarkastettu ja lisäyksen 23 mukaisesti toimitetut tiedot ovat totuudenmukaiset ja paikkansapitävät kaikilta osin. Edellä mainittuja vaatimuksia sovelletaan kuitenkin vain ennakkolupiin, jotka on myönnetty 13 päivänä toukokuuta 2005 tai sen jälkeen. Kaikkien ennen kyseistä päivämäärää myönnettyjen ennakkolupien tai -lisenssien haltijoiden on noudatettava aiemmin sovellettuja tarkastusvaatimuksia eli heidän on tehtävä lisäyksessä 18 täsmennetty määrämuotoinen, totuudenmukainen ja asianmukainen selvitys lisenssien mukaisesti tuotujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 02–07 -asiakirjan luku 4.30 ja lisäys 18).

| (23) | Ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjaksolla käyttämien alajärjestelmien (tosiasiallinen vienti ja välituotetoimitukset) osalta Intian viranomaiset ovat vahvistaneet sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden määrän ja arvon, ja ne on kirjattu lupaan. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lupaan. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän nk. panos-tuotosvakionormien (SION-normien) perusteella. Useimmille tuotteille, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna, on olemassa SION-normit, jotka on julkaistu HOP II 04–09 -asiakirjassa. Sen jälkeen, kun lopullinen tasoitustulli otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 713/2005, tarkasteltavana olevan tuotteen SION-normeja sovellettiin ainoastaan syyskuuhun 2005 asti. Uusia normeja annettiin syyskuussa 2006 (amoksisilliinitrihydraatin osalta) ja huhtikuussa 2007 (ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin osalta). Niiden välisenä aikana sovellettiin tilapäisiä normeja. |
| --- | --- |

(23)

Ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjaksolla käyttämien alajärjestelmien (tosiasiallinen vienti ja välituotetoimitukset) osalta Intian viranomaiset ovat vahvistaneet sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden määrän ja arvon, ja ne on kirjattu lupaan. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lupaan. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän nk. panos-tuotosvakionormien (SION-normien) perusteella. Useimmille tuotteille, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna, on olemassa SION-normit, jotka on julkaistu HOP II 04–09 -asiakirjassa. Sen jälkeen, kun lopullinen tasoitustulli otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 713/2005, tarkasteltavana olevan tuotteen SION-normeja sovellettiin ainoastaan syyskuuhun 2005 asti. Uusia normeja annettiin syyskuussa 2006 (amoksisilliinitrihydraatin osalta) ja huhtikuussa 2007 (ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin osalta). Niiden välisenä aikana sovellettiin tilapäisiä normeja.

| (24) | Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tuloksena olevan vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä luvan antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (24 kuukauden määräaika, jota voidaan pidentää kahdesti kuudella kuukaudella). |
| --- | --- |

(24)

Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tuloksena olevan vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä luvan antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (24 kuukauden määräaika, jota voidaan pidentää kahdesti kuudella kuukaudella).

| (25) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että raaka-aineita tuotiin eri luvilla/lisensseillä ja eri SION-normien mukaisesti, minkä jälkeen ne sekoitettiin ja sisällytettiin samojen vientituotteiden tuotantoprosessiin. Edellä mainittu huomioon ottaen ei ollut mahdollista vahvistaa, ylittivätkö erityisluvissa/-lisensseissä määrätyt SION-normeihin perustuvat vaatimukset tullitta hankittavien tuotantopanosten osalta määrän, joka tarvittiin tuloksena olevan vientituotteen viitemäärän tuottamiseen. |
| --- | --- |

(25)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että raaka-aineita tuotiin eri luvilla/lisensseillä ja eri SION-normien mukaisesti, minkä jälkeen ne sekoitettiin ja sisällytettiin samojen vientituotteiden tuotantoprosessiin. Edellä mainittu huomioon ottaen ei ollut mahdollista vahvistaa, ylittivätkö erityisluvissa/-lisensseissä määrätyt SION-normeihin perustuvat vaatimukset tullitta hankittavien tuotantopanosten osalta määrän, joka tarvittiin tuloksena olevan vientituotteen viitemäärän tuottamiseen.

| (26) | Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että Intian viranomaisten määräämiä tarkastusvaatimuksia ei joko noudatettu tai vielä testattu käytännössä. Ennen 13 päivää toukokuuta 2005 myönnettyjen ennakkolisenssien osalta todellisesta kulutuksesta ja varastoista ei ollut tarvittavia rekistereitä (nk. lisäyksen 18 mukaisia rekistereitä). Toukokuun 13 päivän jälkeen myönnettyjen ennakkolisenssien osalta käytettiin tarvittavia rekistereitä todellisesta kulutuksesta ja varastoista, mutta Intian viranomaiset eivät olleet vielä tarkastaneet, olivatko nämä rekisterit EXIM-policy-asiakirjan vaatimusten mukaiset. Jälkimmäisessä tapauksessa rekisterit tarkasti ainoastaan riippumaton laillistettu tilintarkastaja, kuten asiaa koskevassa Intian lainsäädännössä vaaditaan (ks. 22 kappale). Yritys tai laillistettu tilintarkastaja ei kuitenkaan pitänyt kirjaa siitä, miten tämä tarkastusprosessi tapahtui. Saatavilla ei ollut tilintarkastussuunnitelmaa tai muuta todistusaineistoa suoritetusta tilintarkastuksesta eikä käytetystä menetelmästä ollut kirjattua tietoa; tietoja ei myöskään ollut tämän tehtävän edellyttämistä erityisvaatimuksista (tarkat tekniset tiedot tuotantoprosessista, EXIM-policy-asiakirjan vaatimuksista ja kirjanpitomenetelmistä). Tilanteen perusteella katsotaan, että tutkimuksen kohteena ollut viejä ei pystynyt osoittamaan, että asiaan liittyviä EXIM-vaatimuksia oli noudatettu. |
| --- | --- |

(26)

Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että Intian viranomaisten määräämiä tarkastusvaatimuksia ei joko noudatettu tai vielä testattu käytännössä. Ennen 13 päivää toukokuuta 2005 myönnettyjen ennakkolisenssien osalta todellisesta kulutuksesta ja varastoista ei ollut tarvittavia rekistereitä (nk. lisäyksen 18 mukaisia rekistereitä). Toukokuun 13 päivän jälkeen myönnettyjen ennakkolisenssien osalta käytettiin tarvittavia rekistereitä todellisesta kulutuksesta ja varastoista, mutta Intian viranomaiset eivät olleet vielä tarkastaneet, olivatko nämä rekisterit EXIM-policy-asiakirjan vaatimusten mukaiset. Jälkimmäisessä tapauksessa rekisterit tarkasti ainoastaan riippumaton laillistettu tilintarkastaja, kuten asiaa koskevassa Intian lainsäädännössä vaaditaan (ks. 22 kappale). Yritys tai laillistettu tilintarkastaja ei kuitenkaan pitänyt kirjaa siitä, miten tämä tarkastusprosessi tapahtui. Saatavilla ei ollut tilintarkastussuunnitelmaa tai muuta todistusaineistoa suoritetusta tilintarkastuksesta eikä käytetystä menetelmästä ollut kirjattua tietoa; tietoja ei myöskään ollut tämän tehtävän edellyttämistä erityisvaatimuksista (tarkat tekniset tiedot tuotantoprosessista, EXIM-policy-asiakirjan vaatimuksista ja kirjanpitomenetelmistä). Tilanteen perusteella katsotaan, että tutkimuksen kohteena ollut viejä ei pystynyt osoittamaan, että asiaan liittyviä EXIM-vaatimuksia oli noudatettu.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (27) | Ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja toimitti huomautuksia ennakkolupajärjestelmästä. Yritys väitti, että 24 kappaleessa kuvatusta tilanteesta huolimatta oli mahdollista vahvistaa, ylittivätkö erityisluvissa määrätyt SION-normeihin perustuvat vaatimukset tuotantopanosten osalta määrän, joka tarvittiin tuloksena olevan vientituotteen viitemäärän tuottamiseen, ja että se piti erittäin huolellisesti kirjaa todellisesta kulutuksesta. Todellista tuotantoa koskevat rekisterit vahvistivat, että ei ollut mahdollista määrittää luotettavaa viitearvoa tiettyä lupaa kohti (eli viitemäärän tuottamiseen tarvittavien raaka-aineiden määrää), kun otetaan huomioon sovelletut eri SION-normit ja tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden vaihteleva sekoitus. Lisäksi havaittiin, että järjestelmän kattamia raaka-aineita käytettiin muidenkin kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon. Näin ollen oli lähes mahdotonta laskea tuottoa tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Yritys ei myöskään pitänyt – Intian viranomaisten asiaa koskevien määräysten vastaisesti – EXIM-policy-asiakirjassa vaadittua kulutusta koskevaa rekisteriä (nk. lisäyksen 18 mukaista rekisteriä), jonka tarkoituksena on tarjota kattava todellisen kulutuksen seuranta- ja valvontatapa. Yritys väitti, että perusasetuksen 26 artiklan 1 kohdassa ei anneta komissiolle toimivaltaa tutkia riippumattoman laillistetun tilintarkastajan rekistereitä. Yrityksen mukaan todistus on hyväksyttävä, ellei ole perusteita uskoa, että laillistettu tilintarkastaja on antanut väärennetyn todistuksen. On muistettava, että laillistetun tilintarkastajan suorittama tarkastusprosessi ja asiaan liittyvän todistuksen myöntäminen ovat osa Intian viranomaisten EXIM-policy-asiakirjassa käyttöön ottamaa tarkastusjärjestelmää, kuten 22 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi komission oli tutkittava, sovellettiinko kyseistä tarkastusjärjestelmää tosiasiallisesti. Lisäksi perusasetuksen 11 artiklan 8 kohdan mukaisesti komission oli tarkastettava tutkimuksen aikana toimitetut tiedot, joihin päätelmät perustuvat.
  Koska yrityksellä eikä laillistetulla tilintarkastajalla ei ollut mitään rekistereitä tarkastuksista, jotka suoritettiin EXIM-policy-asiakirjassa määrätyn todistuksen antamiseksi, tämä osoittaa, että yritys ei ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut todistaa, että asiaan liittyviä EXIM-policy-asiakirjan määräyksiä olisi noudatettu. Yritys kiisti, että Intian viranomaiset eivät olisi vielä tarkastaneet, ovatko yrityksen rekisterit EXIM-policy-asiakirjan vaatimusten mukaiset, mutta se ei toimittanut mitään konkreettisia todisteita väitteensä tueksi. Lisäksi väitettiin, että ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan todellinen kulutus oli ollut SION-normeja korkeampaa kunkin tuotantopanoksen osalta ja että liiallisia tullinpalautuksia ei esiintynyt. Paikan päällä todettu tilanne huomioon ottaen (esim. tuotantopanosten ja tuotettujen tuotteiden sekoitus, eri SION-normien käyttö, EXIM-policy-asiakirjassa vaadittujen todellista kulutusta koskevien rekistereiden puute) ja odotettaessa Intian viranomaisten vaadittavien lopullisten tarkastustoimien loppuun saattamista ei ollut mahdollista tehdä laskelmia todellisesta kulutuksesta eikä liiallisista tullinpalautuksista lupaa/lisenssiä ja SION-normia kohti. Tämän vuoksi edellä mainitut väitteet oli hylättävä. Yritys huomautti vielä laskuvirheestä; tätä pidettiin perusteltuna, ja se otettiin huomioon tuen määrää laskettaessa. |
| --- | --- |

(27)

Ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja toimitti huomautuksia ennakkolupajärjestelmästä. Yritys väitti, että 24 kappaleessa kuvatusta tilanteesta huolimatta oli mahdollista vahvistaa, ylittivätkö erityisluvissa määrätyt SION-normeihin perustuvat vaatimukset tuotantopanosten osalta määrän, joka tarvittiin tuloksena olevan vientituotteen viitemäärän tuottamiseen, ja että se piti erittäin huolellisesti kirjaa todellisesta kulutuksesta. Todellista tuotantoa koskevat rekisterit vahvistivat, että ei ollut mahdollista määrittää luotettavaa viitearvoa tiettyä lupaa kohti (eli viitemäärän tuottamiseen tarvittavien raaka-aineiden määrää), kun otetaan huomioon sovelletut eri SION-normit ja tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden vaihteleva sekoitus. Lisäksi havaittiin, että järjestelmän kattamia raaka-aineita käytettiin muidenkin kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon. Näin ollen oli lähes mahdotonta laskea tuottoa tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Yritys ei myöskään pitänyt – Intian viranomaisten asiaa koskevien määräysten vastaisesti – EXIM-policy-asiakirjassa vaadittua kulutusta koskevaa rekisteriä (nk. lisäyksen 18 mukaista rekisteriä), jonka tarkoituksena on tarjota kattava todellisen kulutuksen seuranta- ja valvontatapa. Yritys väitti, että perusasetuksen 26 artiklan 1 kohdassa ei anneta komissiolle toimivaltaa tutkia riippumattoman laillistetun tilintarkastajan rekistereitä. Yrityksen mukaan todistus on hyväksyttävä, ellei ole perusteita uskoa, että laillistettu tilintarkastaja on antanut väärennetyn todistuksen. On muistettava, että laillistetun tilintarkastajan suorittama tarkastusprosessi ja asiaan liittyvän todistuksen myöntäminen ovat osa Intian viranomaisten EXIM-policy-asiakirjassa käyttöön ottamaa tarkastusjärjestelmää, kuten 22 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi komission oli tutkittava, sovellettiinko kyseistä tarkastusjärjestelmää tosiasiallisesti. Lisäksi perusasetuksen 11 artiklan 8 kohdan mukaisesti komission oli tarkastettava tutkimuksen aikana toimitetut tiedot, joihin päätelmät perustuvat.

Koska yrityksellä eikä laillistetulla tilintarkastajalla ei ollut mitään rekistereitä tarkastuksista, jotka suoritettiin EXIM-policy-asiakirjassa määrätyn todistuksen antamiseksi, tämä osoittaa, että yritys ei ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut todistaa, että asiaan liittyviä EXIM-policy-asiakirjan määräyksiä olisi noudatettu. Yritys kiisti, että Intian viranomaiset eivät olisi vielä tarkastaneet, ovatko yrityksen rekisterit EXIM-policy-asiakirjan vaatimusten mukaiset, mutta se ei toimittanut mitään konkreettisia todisteita väitteensä tueksi. Lisäksi väitettiin, että ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan todellinen kulutus oli ollut SION-normeja korkeampaa kunkin tuotantopanoksen osalta ja että liiallisia tullinpalautuksia ei esiintynyt. Paikan päällä todettu tilanne huomioon ottaen (esim. tuotantopanosten ja tuotettujen tuotteiden sekoitus, eri SION-normien käyttö, EXIM-policy-asiakirjassa vaadittujen todellista kulutusta koskevien rekistereiden puute) ja odotettaessa Intian viranomaisten vaadittavien lopullisten tarkastustoimien loppuun saattamista ei ollut mahdollista tehdä laskelmia todellisesta kulutuksesta eikä liiallisista tullinpalautuksista lupaa/lisenssiä ja SION-normia kohti. Tämän vuoksi edellä mainitut väitteet oli hylättävä. Yritys huomautti vielä laskuvirheestä; tätä pidettiin perusteltuna, ja se otettiin huomioon tuen määrää laskettaessa.

e)   Päätelmät

| (28) | Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan mukaista tukea eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle. |
| --- | --- |

(28)

Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan mukaista tukea eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle.

| (29) | Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin ja välituotetoimitusten ennakkolupajärjestelmät ovat selvästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityisiä ja tasoitustoimenpiteiden alaisia. Yritys ei voi saada tukia näistä järjestelmistä ilman vientisitoumusta. |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin ja välituotetoimitusten ennakkolupajärjestelmät ovat selvästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityisiä ja tasoitustoimenpiteiden alaisia. Yritys ei voi saada tukia näistä järjestelmistä ilman vientisitoumusta.

| (30) | Kumpaakaan tässä tapauksessa sovelletusta kahdesta alajärjestelmästä ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kyseiset alajärjestelmät eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) sääntöjen mukaisia. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tarkastusjärjestelmää tai -menettelyä tehokkaasti varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II luvun 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II luvun 2 kohta). SION-normeja itsessään ei voida pitää todellisen kulutuksen tarkastusjärjestelmänä, koska eri SION-normien mukaisilla luvilla/lisensseillä tuodut tullittomat tuotantopanokset on sekoitettu vientituotteen samaan tuotantoprosessiin. Tällaiset prosessit eivät anna Intian viranomaisille mahdollisuutta tarkastaa riittävän täsmällisesti, miten paljon tuotantopanoksia käytettiin vientituotannossa ja minkä SION-viitenormin mukaan niitä olisi verrattava. Intian viranomaiset eivät myöskään toteuttaneet asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin perustuvaa tehokasta tarkastusta tai sitä ei ole vielä saatu päätökseen. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä, kun käytössä ei ole tehokasta tarkastusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta). Laillistettujen tilintarkastajien osallistuminen tarkastusprosessiin ei parantanut tarkastusjärjestelmää, koska ei ole olemassa tarkkoja sääntöjä siitä, miten tilintarkastajien olisi suoritettava heille uskotut tehtävät, eivätkä tutkimuksen aikana saadut tiedot osoittaneet, että perusasetuksessa annettuja sääntöjä olisi noudatettu. |
| --- | --- |

(30)

Kumpaakaan tässä tapauksessa sovelletusta kahdesta alajärjestelmästä ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kyseiset alajärjestelmät eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) sääntöjen mukaisia. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tarkastusjärjestelmää tai -menettelyä tehokkaasti varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II luvun 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II luvun 2 kohta). SION-normeja itsessään ei voida pitää todellisen kulutuksen tarkastusjärjestelmänä, koska eri SION-normien mukaisilla luvilla/lisensseillä tuodut tullittomat tuotantopanokset on sekoitettu vientituotteen samaan tuotantoprosessiin. Tällaiset prosessit eivät anna Intian viranomaisille mahdollisuutta tarkastaa riittävän täsmällisesti, miten paljon tuotantopanoksia käytettiin vientituotannossa ja minkä SION-viitenormin mukaan niitä olisi verrattava. Intian viranomaiset eivät myöskään toteuttaneet asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin perustuvaa tehokasta tarkastusta tai sitä ei ole vielä saatu päätökseen. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä, kun käytössä ei ole tehokasta tarkastusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta). Laillistettujen tilintarkastajien osallistuminen tarkastusprosessiin ei parantanut tarkastusjärjestelmää, koska ei ole olemassa tarkkoja sääntöjä siitä, miten tilintarkastajien olisi suoritettava heille uskotut tehtävät, eivätkä tutkimuksen aikana saadut tiedot osoittaneet, että perusasetuksessa annettuja sääntöjä olisi noudatettu.

| (31) | Nämä kaksi alajärjestelmää mahdollistavat siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(31)

Nämä kaksi alajärjestelmää mahdollistavat siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (32) | Koska sallittua tullinpalautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tältä osin on huomattava, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i alakohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eivätkä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. Kuten perusasetuksen liitteessä II olevassa II kohdassa ja liitteessä III olevassa II kohdassa säädetään, kyseisenlaisen liiallisen palautuksen laskeminen ei ole tutkivan viranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaan päinvastoin riittää, että tutkiva viranomainen toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että tietty tarkastusjärjestelmä ei ole asianmukainen. |
| --- | --- |

(32)

Koska sallittua tullinpalautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tältä osin on huomattava, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i alakohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eivätkä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. Kuten perusasetuksen liitteessä II olevassa II kohdassa ja liitteessä III olevassa II kohdassa säädetään, kyseisenlaisen liiallisen palautuksen laskeminen ei ole tutkivan viranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaan päinvastoin riittää, että tutkiva viranomainen toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että tietty tarkastusjärjestelmä ei ole asianmukainen.

| (33) | AAS-järjestelmää käyttäneiden viejien tuen määrä laskettiin kahden alajärjestelmän mukaisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta varten tuotujen raaka-aineiden tuonnin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kantamatta jääneiden tullien (perustulli ja erityinen lisätulli) perusteella (osoittaja). Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen hankinnassa syntyneet välttämättömät kulut vähennettiin tuen määrästä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tarkasteltavana olevasta tuotteesta syntyneeseen viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(33)

AAS-järjestelmää käyttäneiden viejien tuen määrä laskettiin kahden alajärjestelmän mukaisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta varten tuotujen raaka-aineiden tuonnin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kantamatta jääneiden tullien (perustulli ja erityinen lisätulli) perusteella (osoittaja). Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen hankinnassa syntyneet välttämättömät kulut vähennettiin tuen määrästä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tarkasteltavana olevasta tuotteesta syntyneeseen viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (34) | Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 8,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(34)

Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 8,2 prosenttia.

2.   Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

a)   Oikeusperusta

| (35) | DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 04–09 -asiakirjan kohdassa 4.3 ja HOP I 04–09 -käsikirjan luvussa 4. |
| --- | --- |

(35)

DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 04–09 -asiakirjan kohdassa 4.3 ja HOP I 04–09 -käsikirjan luvussa 4.

b)   Tukikelpoisuus

| (36) | Kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä. |
| --- | --- |

(36)

Kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä.

c)   DEPBS-järjestelmän käytännön toteutus

| (37) | Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty SION-vakionormien perusteella, ja niissä otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei. |
| --- | --- |

(37)

Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty SION-vakionormien perusteella, ja niissä otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei.

| (38) | Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy muun muassa ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat kyseisen asiakirjan antaneet, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. Etu lasketaan vienti-ilmoituksen tekohetkellä voimassa olleen DEPBS-prosentin mukaan. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti. |
| --- | --- |

(38)

Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy muun muassa ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat kyseisen asiakirjan antaneet, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. Etu lasketaan vienti-ilmoituksen tekohetkellä voimassa olleen DEPBS-prosentin mukaan. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti.

| (39) | DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 12 kuukauden ajan niiden myöntämisestä. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. |
| --- | --- |

(39)

DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 12 kuukauden ajan niiden myöntämisestä. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin.

| (40) | DEPBS-hyvityksiä koskevat hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajattoman määrän vientitapahtumia. DEPBS-hyvitysten hakemiselle ei käytännössä ole tiukkoja määräaikoja. Hyvitysten hallinnointiin käytetty sähköinen järjestelmä ei automaattisesti sulje pois vientitapahtumia, jotka eivät ole tapahtuneet HOP I 04–09 -asiakirjan luvussa 4.47 mainitun jättämistä koskevan määräajan puitteissa. Määräajan jälkeen saatuja hakemuksia voidaan lisäksi aina tarkastella pienen sakkomaksun (10 % hyvityksestä) suorittamisen jälkeen, kuten HOP I 04–09 -asiakirjan luvussa 9.3 selvästi todetaan. |
| --- | --- |

(40)

DEPBS-hyvityksiä koskevat hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajattoman määrän vientitapahtumia. DEPBS-hyvitysten hakemiselle ei käytännössä ole tiukkoja määräaikoja. Hyvitysten hallinnointiin käytetty sähköinen järjestelmä ei automaattisesti sulje pois vientitapahtumia, jotka eivät ole tapahtuneet HOP I 04–09 -asiakirjan luvussa 4.47 mainitun jättämistä koskevan määräajan puitteissa. Määräajan jälkeen saatuja hakemuksia voidaan lisäksi aina tarkastella pienen sakkomaksun (10 % hyvityksestä) suorittamisen jälkeen, kuten HOP I 04–09 -asiakirjan luvussa 9.3 selvästi todetaan.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (41) | Ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja toimitti huomautuksia DEPBS-järjestelmästä. Yritys väitti, että DEPB-etuus ei saisi johtaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon, koska sitä ei hyödynnetty tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Yritys ei kuitenkaan esittänyt mitään väitteitä, jotka olisivat asettaneet kiistanalaiseksi järjestelmän käytännön toteutuksen (ks. 37–40 kappale). Yritys väitti lisäksi, että ainoastaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suoritetun viennin hyvitystä olisi käytettävä laskettaessa myönnettyä tullietuutta, mutta se ei esittänyt mitään perusteita sille, miksi sekä tässä että voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa aiemmassa tutkimuksessa käytetty laskentamenetelmä ei olisi perusasetuksen säännösten mukainen. Tästä syystä kyseiset väitteet oli hylättävä. Yritys huomautti vielä laskuvirheestä; tätä pidettiin perusteltuna, ja se otettiin huomioon tuen määrää laskettaessa. |
| --- | --- |

(41)

Ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja toimitti huomautuksia DEPBS-järjestelmästä. Yritys väitti, että DEPB-etuus ei saisi johtaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon, koska sitä ei hyödynnetty tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Yritys ei kuitenkaan esittänyt mitään väitteitä, jotka olisivat asettaneet kiistanalaiseksi järjestelmän käytännön toteutuksen (ks. 37–40 kappale). Yritys väitti lisäksi, että ainoastaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suoritetun viennin hyvitystä olisi käytettävä laskettaessa myönnettyä tullietuutta, mutta se ei esittänyt mitään perusteita sille, miksi sekä tässä että voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa aiemmassa tutkimuksessa käytetty laskentamenetelmä ei olisi perusasetuksen säännösten mukainen. Tästä syystä kyseiset väitteet oli hylättävä. Yritys huomautti vielä laskuvirheestä; tätä pidettiin perusteltuna, ja se otettiin huomioon tuen määrää laskettaessa.

e)   DEPBS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (42) | DEPBS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(42)

DEPBS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (43) | DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityinen ja tasoitustoimenpiteiden alainen. |
| --- | --- |

(43)

DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityinen ja tasoitustoimenpiteiden alainen.

| (44) | Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän mukaisia etuja. |
| --- | --- |

(44)

Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän mukaisia etuja.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (45) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan sekä asetuksessa (EY) N:o 713/2005 tämän järjestelmän osalta käytetyn laskentamenetelmän mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vienti järjestelmän mukaisesti tapahtuu. Tuolla hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja luopuminen on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaista taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen eivätkä tuen määrään sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tosiasiallisen viennin ja DEPBS-lisenssin myöntämisen välisenä aikana DEPBS-prosenteissa tapahtuneet muutokset eivät vaikuta taannehtivasti annettavan edun määrään. Ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja kirjasi DEPBS-hyvitykset suoritusperusteella tulona tileihin vientihetkellä. |
| --- | --- |

(45)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan sekä asetuksessa (EY) N:o 713/2005 tämän järjestelmän osalta käytetyn laskentamenetelmän mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vienti järjestelmän mukaisesti tapahtuu. Tuolla hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja luopuminen on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaista taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen eivätkä tuen määrään sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tosiasiallisen viennin ja DEPBS-lisenssin myöntämisen välisenä aikana DEPBS-prosenteissa tapahtuneet muutokset eivät vaikuta taannehtivasti annettavan edun määrään. Ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja kirjasi DEPBS-hyvitykset suoritusperusteella tulona tileihin vientihetkellä.

| (46) | Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(46)

Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (47) | Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 2,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(47)

Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 2,1 prosenttia.

3.   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

a)   Oikeusperusta

| (48) | EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 04–09 -asiakirjan luvussa 5 ja HOP I 04–09 -käsikirjan luvussa 5. |
| --- | --- |

(48)

EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 04–09 -asiakirjan luvussa 5 ja HOP I 04–09 -käsikirjan luvussa 5.

b)   Tukikelpoisuus

| (49) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. |
| --- | --- |

(49)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea.

c)   Käytännön toteutus

| (50) | Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Kaikkiin järjestelmän mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin on sovellettu huhtikuusta 2000 lähtien alennettua 5 prosentin tuontitullia. Maaliskuun 31 päivään 2000 saakka sovellettiin tosiasiallista 11 prosentin tullia (johon sisältyy 10 prosentin lisämaksu) ja erityisen arvokkaassa tuonnissa nollatullia. Maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on vientivelvoitteen täyttämiseksi käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. |
| --- | --- |

(50)

Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Kaikkiin järjestelmän mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin on sovellettu huhtikuusta 2000 lähtien alennettua 5 prosentin tuontitullia. Maaliskuun 31 päivään 2000 saakka sovellettiin tosiasiallista 11 prosentin tullia (johon sisältyy 10 prosentin lisämaksu) ja erityisen arvokkaassa tuonnissa nollatullia. Maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on vientivelvoitteen täyttämiseksi käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana.

| (51) | EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimaasta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle. |
| --- | --- |

(51)

EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimaasta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (52) | Ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja toimitti huomautuksia EPCGS-järjestelmästä. Yritys väitti, että yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden perusteella tuotantohyödykkeet kulutetaan tuotantoprosessissa. Tältä osin on huomattava, että yritys ei esittänyt todisteita väitteelleen; se ei nimenomaisesti esittänyt nk. yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita eikä toimittanut analyysiä EXIM-policy-asiakirjan asiaa koskevista EPCGS-säännöksistä eikä määritelmää tuotantoprosessissa kulutetuista hyödykkeistä, kuten perusasetuksen liitteessä II säädetään. Yritys myös väitti, että sen poistoaikaa olisi pitänyt käyttää tavanomaisena poistoaikana. Tällainen lähestymistapa on kuitenkin vastoin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan säännöksiä. Tästä syystä nämä väitteet oli hylättävä. Yritys huomautti vielä laskuvirheestä; tätä pidettiin perusteltuna, ja se otettiin huomioon tuen määrää laskettaessa. |
| --- | --- |

(52)

Ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja toimitti huomautuksia EPCGS-järjestelmästä. Yritys väitti, että yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden perusteella tuotantohyödykkeet kulutetaan tuotantoprosessissa. Tältä osin on huomattava, että yritys ei esittänyt todisteita väitteelleen; se ei nimenomaisesti esittänyt nk. yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita eikä toimittanut analyysiä EXIM-policy-asiakirjan asiaa koskevista EPCGS-säännöksistä eikä määritelmää tuotantoprosessissa kulutetuista hyödykkeistä, kuten perusasetuksen liitteessä II säädetään. Yritys myös väitti, että sen poistoaikaa olisi pitänyt käyttää tavanomaisena poistoaikana. Tällainen lähestymistapa on kuitenkin vastoin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan säännöksiä. Tästä syystä nämä väitteet oli hylättävä. Yritys huomautti vielä laskuvirheestä; tätä pidettiin perusteltuna, ja se otettiin huomioon tuen määrää laskettaessa.

e)   EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (53) | EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(53)

EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta.

| (54) | EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. |
| --- | --- |

(54)

EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

| (55) | Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(55)

Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (56) | Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa antibioottiteollisuudessa. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta määrä ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Intiassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vallinnutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Perusteltujen pyyntöjen osalta tästä määrästä vähennettiin tuen saamiseksi välttämättömät kustannukset perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(56)

Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa antibioottiteollisuudessa. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta määrä ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Intiassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vallinnutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Perusteltujen pyyntöjen osalta tästä määrästä vähennettiin tuen saamiseksi välttämättömät kustannukset perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (57) | Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(57)

Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,1 prosenttia.

4.   Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS).

a)   Oikeusperusta

| (58) | Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin Master Circular DBOD -yleiskirjeessä nro DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08, joka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille. |
| --- | --- |

(58)

Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin Master Circular DBOD -yleiskirjeessä nro DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08, joka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille.

b)   Tukikelpoisuus

| (59) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. |
| --- | --- |

(59)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea.

c)   Käytännön toteutus

| (60) | Intian keskuspankki asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen. |
| --- | --- |

(60)

Intian keskuspankki asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen.

| (61) | Edellä mainitun Intian keskuspankin yleiskirjeen ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. Korkotasojen ero voi olla pienempi erityisen luottokelpoisilla yrityksillä. Erityisen luottokelpoiset yritykset voivatkin saada vientiluottoja ja käteisluottoja samoin edellytyksin. |
| --- | --- |

(61)

Edellä mainitun Intian keskuspankin yleiskirjeen ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. Korkotasojen ero voi olla pienempi erityisen luottokelpoisilla yrityksillä. Erityisen luottokelpoiset yritykset voivatkin saada vientiluottoja ja käteisluottoja samoin edellytyksin.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (62) | Ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja toimitti huomautuksia ECS-järjestelmästä. Yritys väitti, että i) ulkomaan valuuttana myönnettäviin vientiluottoihin ei käytetä julkista rahoitusta, ii) sille ulkomaan valuuttana myönnetyssä vientiluotossa oli alhainen korko yrityksen hyvän luottokelpoisuuden ansiosta ja iii) valuuttamääräisen luoton viitearvona ei pitäisi käyttää samaa korkoprosenttia kuin rupiamääräisen luoton. On huomattava, että sekä rupia- että valuuttamääräisiä vientiluottoja käsitellään samassa Intian keskuspankin yleiskirjeessä, ja niiden käytännön toteutusta kuvataan 60 ja 61 kappaleessa; yleiskirjeen tarkat ja rajoittavat säännöt osoittavat, että valuuttamääräisten vientiluottojen rahoitus ja sovelletut korkoprosentit olivat kytköksissä valtion asettamiin selviin ohjeisiin. Viitearvon osalta on huomattava, että yritys raportoi tästä rupiamääräisen luottonsa osalta, ja Intian keskuspankin yleiskirjeeseen sisältyvien toimintalinjojen mukaisesti viejät voivat vapaasti siirtää saman vientitapahtuman rupiamääräisestä luotosta valuuttamääräiseen luottoon. Sen vuoksi katsotaan, että on asianmukaista käyttää viitearvona sitä ainoaa prosenttia, jonka yritys ilmoitti tavanomaiseksi intialaiseksi korkoprosentikseen. Tästä syystä kyseiset väitteet oli hylättävä. Yritys huomautti vielä laskuvirheestä; tätä pidettiin perusteltuna, ja se otettiin huomioon tuen määrää laskettaessa. |
| --- | --- |

(62)

Ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja toimitti huomautuksia ECS-järjestelmästä. Yritys väitti, että i) ulkomaan valuuttana myönnettäviin vientiluottoihin ei käytetä julkista rahoitusta, ii) sille ulkomaan valuuttana myönnetyssä vientiluotossa oli alhainen korko yrityksen hyvän luottokelpoisuuden ansiosta ja iii) valuuttamääräisen luoton viitearvona ei pitäisi käyttää samaa korkoprosenttia kuin rupiamääräisen luoton. On huomattava, että sekä rupia- että valuuttamääräisiä vientiluottoja käsitellään samassa Intian keskuspankin yleiskirjeessä, ja niiden käytännön toteutusta kuvataan 60 ja 61 kappaleessa; yleiskirjeen tarkat ja rajoittavat säännöt osoittavat, että valuuttamääräisten vientiluottojen rahoitus ja sovelletut korkoprosentit olivat kytköksissä valtion asettamiin selviin ohjeisiin. Viitearvon osalta on huomattava, että yritys raportoi tästä rupiamääräisen luottonsa osalta, ja Intian keskuspankin yleiskirjeeseen sisältyvien toimintalinjojen mukaisesti viejät voivat vapaasti siirtää saman vientitapahtuman rupiamääräisestä luotosta valuuttamääräiseen luottoon. Sen vuoksi katsotaan, että on asianmukaista käyttää viitearvona sitä ainoaa prosenttia, jonka yritys ilmoitti tavanomaiseksi intialaiseksi korkoprosentikseen. Tästä syystä kyseiset väitteet oli hylättävä. Yritys huomautti vielä laskuvirheestä; tätä pidettiin perusteltuna, ja se otettiin huomioon tuen määrää laskettaessa.

e)   ECS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (63) | Edellä 58 kappaleessa mainitussa Intian keskuspankin yleiskirjeessä vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat vaikuttaa alentavasti viejän korkokustannuksiin verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. Vientirahoitus ei sinänsä ole kotimarkkinoille suuntautuvaa rahoitusta varmempaa. Sen riskejä pidetään itse asiassa yleensä suurempina, ja tiettyyn luottoon edellytettävistä vakuuksista päättäminen on rahoituskohteesta riippumatta kunkin kaupallisen pankin puhtaassa kaupallisessa harkinnassa. Eri pankkien korkotason erot johtuvat RBI:n politiikasta, jonka mukaan lainojen enimmäiskorot vahvistetaan yksilöllisesti kunkin kaupallisen pankin osalta. Kaupallisilla pankeilla ei myöskään olisi velvollisuutta myöntää valuuttamääräisten vientiluottojen ottajille edullisempia korkoja. |
| --- | --- |

(63)

Edellä 58 kappaleessa mainitussa Intian keskuspankin yleiskirjeessä vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat vaikuttaa alentavasti viejän korkokustannuksiin verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. Vientirahoitus ei sinänsä ole kotimarkkinoille suuntautuvaa rahoitusta varmempaa. Sen riskejä pidetään itse asiassa yleensä suurempina, ja tiettyyn luottoon edellytettävistä vakuuksista päättäminen on rahoituskohteesta riippumatta kunkin kaupallisen pankin puhtaassa kaupallisessa harkinnassa. Eri pankkien korkotason erot johtuvat RBI:n politiikasta, jonka mukaan lainojen enimmäiskorot vahvistetaan yksilöllisesti kunkin kaupallisen pankin osalta. Kaupallisilla pankeilla ei myöskään olisi velvollisuutta myöntää valuuttamääräisten vientiluottojen ottajille edullisempia korkoja.

| (64) | Huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. Tässä yhteydessä huomattakoon, ettei perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa eikä WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa edellytetä, että tuen antamisesta koituisi julkisia menoja eli että Intian valtio maksaisi kaupallisille pankeille korvauksen, vaan riittää, että valtio ohjaa perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitettuja toimintoja. RBI on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”. Se on täysin valtion omistuksessa, se toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa, ja sen johdon nimittää Intian valtio. RBI ohjaa yksityisiä elimiä perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, koska kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa RBI:n yleiskirjeessä vahvistetut vientiluottojen enimmäiskorot sekä RBI:n määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. RBI:n harjoittama ohjaus velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(64)

Huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. Tässä yhteydessä huomattakoon, ettei perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa eikä WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa edellytetä, että tuen antamisesta koituisi julkisia menoja eli että Intian valtio maksaisi kaupallisille pankeille korvauksen, vaan riittää, että valtio ohjaa perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitettuja toimintoja. RBI on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”. Se on täysin valtion omistuksessa, se toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa, ja sen johdon nimittää Intian valtio. RBI ohjaa yksityisiä elimiä perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, koska kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa RBI:n yleiskirjeessä vahvistetut vientiluottojen enimmäiskorot sekä RBI:n määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. RBI:n harjoittama ohjaus velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (65) | Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(65)

Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (66) | Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(66)

Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1,3 prosenttia.

5.   Tuloverojärjestelmät

a)   Tuloverosta vapauttaminen (Income Tax Exemption Scheme, ITES)

| (67) | Tässä järjestelmässä viejät voivat saada osittaisen vapautuksen tuloverosta vientimyynnin voittojen osalta. Vapautuksen oikeusperusta on tuloverolain 80HHC pykälässä. |
| --- | --- |

(67)

Tässä järjestelmässä viejät voivat saada osittaisen vapautuksen tuloverosta vientimyynnin voittojen osalta. Vapautuksen oikeusperusta on tuloverolain 80HHC pykälässä.

| (68) | Säännös poistettiin verotusvuodesta 2005–2006 (eli 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisestä tilikaudesta) alkaen, joten tuloverolain 80HHC pykälän nojalla ei ole voinut saada etuutta 31 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen. Ainoa yhteisyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei saanut tämän järjestelmän mukaisia etuuksia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska järjestelmä on lakkautettu, se ei tästä syystä mahdollista perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(68)

Säännös poistettiin verotusvuodesta 2005–2006 (eli 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisestä tilikaudesta) alkaen, joten tuloverolain 80HHC pykälän nojalla ei ole voinut saada etuutta 31 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen. Ainoa yhteisyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei saanut tämän järjestelmän mukaisia etuuksia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska järjestelmä on lakkautettu, se ei tästä syystä mahdollista perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa.

b)   Tutkimuksen ja kehityksen tuloverokannustejärjestelmä (Income Tax Incentive for Research and Development, ITIRAD)

i)   Oikeusperusta

| (69) | ITIRAD-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on ITA:n 35(2AB) pykälässä. |
| --- | --- |

(69)

ITIRAD-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on ITA:n 35(2AB) pykälässä.

ii)   Tukikelpoisuus

| (70) | Järjestelmästä voivat saada etuja yritykset, joiden toiminta-ala on bioteknologia tai jotka valmistavat lääkkeitä ja muita farmasiatuotteita, kemikaaleja, sähkölaitteita, tietokoneita, televiestintälaitteita, kemikaaleja tai muita tuotteita, joista voidaan erikseen ilmoittaa. |
| --- | --- |

(70)

Järjestelmästä voivat saada etuja yritykset, joiden toiminta-ala on bioteknologia tai jotka valmistavat lääkkeitä ja muita farmasiatuotteita, kemikaaleja, sähkölaitteita, tietokoneita, televiestintälaitteita, kemikaaleja tai muita tuotteita, joista voidaan erikseen ilmoittaa.

iii)   Käytännön toteutus

| (71) | Intian tieteen ja teollisuuden alan tutkimuksesta vastaavan ministeriön hyväksymien, yritysten omien tutkimus- ja kehityslaitosten kustannuksista (muista kuin maanhankinnasta tai rakentamisesta aiheutuvista) voi tuloverotuksessa tehdä vähennyksen, jonka määrä vastaa 150:tä prosenttia tosiasiallisista kustannuksista. Tuloveron peruste ja näin ollen myös verorasitus pienenevät keinotekoisesti, kun olemattomista kustannuksista (jollaisia siis ei tosiasiassa ole aiheutunut) voidaan tehdä 50 prosentin vähennys. |
| --- | --- |

(71)

Intian tieteen ja teollisuuden alan tutkimuksesta vastaavan ministeriön hyväksymien, yritysten omien tutkimus- ja kehityslaitosten kustannuksista (muista kuin maanhankinnasta tai rakentamisesta aiheutuvista) voi tuloverotuksessa tehdä vähennyksen, jonka määrä vastaa 150:tä prosenttia tosiasiallisista kustannuksista. Tuloveron peruste ja näin ollen myös verorasitus pienenevät keinotekoisesti, kun olemattomista kustannuksista (jollaisia siis ei tosiasiassa ole aiheutunut) voidaan tehdä 50 prosentin vähennys.

iv)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (72) | ITIRAD-järjestelmästä ei esitetty huomautuksia toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(72)

ITIRAD-järjestelmästä ei esitetty huomautuksia toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä.

v)   ITIRAD-järjestelmää koskevat päätelmät

| (73) | ITIRAD-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. ITA:n 35(2AB) pykälän mukainen keinotekoinen tuloveron perusteen alentaminen on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska se pienentää Intian tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tuloveron vähennyksestä koituu etua yritykselle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(73)

ITIRAD-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. ITA:n 35(2AB) pykälän mukainen keinotekoinen tuloveron perusteen alentaminen on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska se pienentää Intian tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tuloveron vähennyksestä koituu etua yritykselle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (74) | ITA:n 35(2AB) pykälän sanamuodosta käy selvästi ilmi, että ITIRAD-järjestelmä on oikeudellisesti erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden alainen. Järjestelmän tukikelpoisuus ei määräydy objektiivisin, puolueettomin arviointiperustein perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tästä järjestelmästä voivat saada etuuksia ainoastaan tietyt teollisuudenalat, koska Intian viranomaiset eivät ole saattaneet järjestelmää kaikkien alojen käytettäväksi. Tällainen rajoittaminen tekee tuesta erityisen, koska perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa mainittu ”tuotannonalojen ryhmän” käsite merkitsee sitä, että tuki on rajoitettu tietyille aloille. Rajoitus ei ole luonteeltaan taloudellinen ja laajalti sovellettava kuten esimerkiksi työntekijöiden määrään tai yrityksen kokoon liittyvät rajoitukset. |
| --- | --- |

(74)

ITA:n 35(2AB) pykälän sanamuodosta käy selvästi ilmi, että ITIRAD-järjestelmä on oikeudellisesti erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden alainen. Järjestelmän tukikelpoisuus ei määräydy objektiivisin, puolueettomin arviointiperustein perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tästä järjestelmästä voivat saada etuuksia ainoastaan tietyt teollisuudenalat, koska Intian viranomaiset eivät ole saattaneet järjestelmää kaikkien alojen käytettäväksi. Tällainen rajoittaminen tekee tuesta erityisen, koska perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa mainittu ”tuotannonalojen ryhmän” käsite merkitsee sitä, että tuki on rajoitettu tietyille aloille. Rajoitus ei ole luonteeltaan taloudellinen ja laajalti sovellettava kuten esimerkiksi työntekijöiden määrään tai yrityksen kokoon liittyvät rajoitukset.

vi)   Tuen määrän laskeminen

| (75) | Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona ITA:n 35(2AB) pykälän säännöksiä sovellettaessa ja ilman niiden soveltamista kannettavan tuloveron määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaisliikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki koskee kaikkea myyntiä (sekä kotimarkkina- että vientimyyntiä) eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(75)

Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona ITA:n 35(2AB) pykälän säännöksiä sovellettaessa ja ilman niiden soveltamista kannettavan tuloveron määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaisliikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki koskee kaikkea myyntiä (sekä kotimarkkina- että vientimyyntiä) eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (76) | Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(76)

Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,1 prosenttia.

6.   Focus Market Scheme (FMS)

a)   Oikeusperusta

| (77) | FMS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 04–09 -asiakirjan luvussa 3.9 ja HOP I 04–09 -käsikirjan luvussa 3.20. |
| --- | --- |

(77)

FMS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 04–09 -asiakirjan luvussa 3.9 ja HOP I 04–09 -käsikirjan luvussa 3.20.

b)   Tukikelpoisuus

| (78) | Kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä. |
| --- | --- |

(78)

Kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä.

c)   Käytännön toteutus

| (79) | Tässä järjestelmässä kaikkien tuotteiden vientiin HOP I 04–09 -asiakirjan liitteessä 37-C mainittuihin maihin voidaan myöntää tullihyvitystä, jonka suuruus on 2,5 prosenttia järjestelmän mukaan vietyjen tuotteiden FOB-arvosta. Järjestelmään eivät sisälly tietyntyyppiset vientitapahtumat, esimerkiksi tuotujen tai kauttakuljetettujen tavaroiden vienti, vientiin rinnastettavat toimitukset, palvelujen vienti sekä erityistalousalueilla toimivien yksikköjen ja vientiin suuntautuneiden yksikköjen viennin liikevaihto. Järjestelmään eivät myöskään kuulu tietyntyyppiset tuotteet, esimerkiksi timantit, jalometallit, malmit, viljat, sokeri sekä öljytuotteet. |
| --- | --- |

(79)

Tässä järjestelmässä kaikkien tuotteiden vientiin HOP I 04–09 -asiakirjan liitteessä 37-C mainittuihin maihin voidaan myöntää tullihyvitystä, jonka suuruus on 2,5 prosenttia järjestelmän mukaan vietyjen tuotteiden FOB-arvosta. Järjestelmään eivät sisälly tietyntyyppiset vientitapahtumat, esimerkiksi tuotujen tai kauttakuljetettujen tavaroiden vienti, vientiin rinnastettavat toimitukset, palvelujen vienti sekä erityistalousalueilla toimivien yksikköjen ja vientiin suuntautuneiden yksikköjen viennin liikevaihto. Järjestelmään eivät myöskään kuulu tietyntyyppiset tuotteet, esimerkiksi timantit, jalometallit, malmit, viljat, sokeri sekä öljytuotteet.

| (80) | FMS-järjestelmän tullihyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä, ja ne ovat voimassa 24 kuukautta hyvityksen oikeuttavan todistuksen myöntämispäivästä. Niitä voidaan käyttää minkä tahansa myöhemmin tapahtuvan tuotantopanosten tai hyödykkeiden tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan lukien. |
| --- | --- |

(80)

FMS-järjestelmän tullihyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä, ja ne ovat voimassa 24 kuukautta hyvityksen oikeuttavan todistuksen myöntämispäivästä. Niitä voidaan käyttää minkä tahansa myöhemmin tapahtuvan tuotantopanosten tai hyödykkeiden tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan lukien.

| (81) | Hyvitykseen oikeuttava todistus annetaan satamasta, josta tavarat on viety, sen jälkeen kun vienti on toteutunut. Intian viranomaiset eivät vaikuta tullihyvitysten myöntämiseen, kunhan hakija toimittaa viranomaisille kopiot kaikista asiaan liittyvistä vientiasiakirjoista (esim. vientitilauksesta, laskuista, lähetysasiakirjoista, pankkitositteista). |
| --- | --- |

(81)

Hyvitykseen oikeuttava todistus annetaan satamasta, josta tavarat on viety, sen jälkeen kun vienti on toteutunut. Intian viranomaiset eivät vaikuta tullihyvitysten myöntämiseen, kunhan hakija toimittaa viranomaisille kopiot kaikista asiaan liittyvistä vientiasiakirjoista (esim. vientitilauksesta, laskuista, lähetysasiakirjoista, pankkitositteista).

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (82) | Ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja toimitti huomautuksia FMS-järjestelmästä. Yritys väitti, että järjestelmä liittyy maantieteellisesti muihin maihin, eikä EY voi ottaa käyttöön tasoitustoimenpiteitä. Se ei voinut kuitenkaan kiistää järjestelmän käytännön toteutusta eikä tapaa, jolla FMS-etuutta käytetään (ks. 79–81 kappale). Tästä syystä väite oli hylättävä. Yritys huomautti vielä laskuvirheestä; tätä pidettiin perusteltuna, ja se otettiin huomioon tuen määrää laskettaessa. |
| --- | --- |

(82)

Ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja toimitti huomautuksia FMS-järjestelmästä. Yritys väitti, että järjestelmä liittyy maantieteellisesti muihin maihin, eikä EY voi ottaa käyttöön tasoitustoimenpiteitä. Se ei voinut kuitenkaan kiistää järjestelmän käytännön toteutusta eikä tapaa, jolla FMS-etuutta käytetään (ks. 79–81 kappale). Tästä syystä väite oli hylättävä. Yritys huomautti vielä laskuvirheestä; tätä pidettiin perusteltuna, ja se otettiin huomioon tuen määrää laskettaessa.

e)   FMS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (83) | FMS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. FMS-tullihyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. FMS-tullihyvityksestä koituu myös etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(83)

FMS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. FMS-tullihyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. FMS-tullihyvityksestä koituu myös etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (84) | Lisäksi FMS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi FMS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

| (85) | Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada FMS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada FMS-järjestelmän mukaisia etuja. Viejä voi käyttää FMS-tullihyvityksiä tuodakseen tuotantohyödykkeitä, vaikkakaan tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen tullinpalautusjärjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(85)

Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada FMS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada FMS-järjestelmän mukaisia etuja. Viejä voi käyttää FMS-tullihyvityksiä tuodakseen tuotantohyödykkeitä, vaikkakaan tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen tullinpalautusjärjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (86) | Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana sellaisena kuin yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja kirjasi sen suoritusperusteella tulona tileihin vientihetkellä. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(86)

Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana sellaisena kuin yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja kirjasi sen suoritusperusteella tulona tileihin vientihetkellä. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (87) | Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(87)

Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,1 prosenttia.

III   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

| (88) | Asetuksen (EY) N:o 713/2005 mukaan tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna oli 35,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(88)

Asetuksen (EY) N:o 713/2005 mukaan tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna oli 35,1 prosenttia.

| (89) | Nyt tehdyssä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna oli 11,9 prosenttia seuraavan taulukon mukaisesti:












  JÄRJESTELMÄ
  YRITYS | AAS | DEPBS | EPCGS | ECS | ITIRAD | FMS | Yht. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % |
| Ranbaxy Laboratories Ltd | 8,2 | 2,1 | 0,1 | 1,3 | 0,1 | 0,1 | 11,9 |

(89)

Nyt tehdyssä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna oli 11,9 prosenttia seuraavan taulukon mukaisesti:

JÄRJESTELMÄ

YRITYS

AAS

DEPBS

EPCGS

ECS

ITIRAD

FMS

Yht.

%

%

%

%

%

%

%

Ranbaxy Laboratories Ltd

8,2

2,1

0,1

1,3

0,1

0,1

11,9

| (90) | Edellä mainittu huomioon ottaen päätellään, että ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saaman tuen taso on alentunut. |
| --- | --- |

(90)

Edellä mainittu huomioon ottaen päätellään, että ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saaman tuen taso on alentunut.

IV   Tasoitustoimenpiteet

| (91) | Perusasetuksen 19 artiklan säännösten ja tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen 3 kohdassa mainittujen tämän osittaisen välivaiheen tarkastelun perusteiden mukaisesti vahvistetaan, että ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan saaman tuen taso on laskenut 35,1 prosentista 11,9 prosenttiin, minkä vuoksi asetuksella (EY) N:o 713/2005 tämän tuottajan osalta käyttöön otettua tasoitustullia on muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(91)

Perusasetuksen 19 artiklan säännösten ja tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen 3 kohdassa mainittujen tämän osittaisen välivaiheen tarkastelun perusteiden mukaisesti vahvistetaan, että ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan saaman tuen taso on laskenut 35,1 prosentista 11,9 prosenttiin, minkä vuoksi asetuksella (EY) N:o 713/2005 tämän tuottajan osalta käyttöön otettua tasoitustullia on muutettava tämän mukaisesti.

| (92) | Asetuksen (EY) N:o 713/2005 mukaan Ranbaxy Laboratories Ltd.:n tuen taso oli korkeampi kuin vahingon korjaava taso. Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti katsottiin, että vahingon korjaavaa tasoa vastaava alempi tulli on riittävä korjaamaan yhteisön tuotannonalalle tapahtuneen vahingon, ja näin ollen Ranbaxy Laboratories Ltd.:n tuontiin sovellettava tasoitustulli vahvistettiin 30,3 prosentiksi. |
| --- | --- |

(92)

Asetuksen (EY) N:o 713/2005 mukaan Ranbaxy Laboratories Ltd.:n tuen taso oli korkeampi kuin vahingon korjaava taso. Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti katsottiin, että vahingon korjaavaa tasoa vastaava alempi tulli on riittävä korjaamaan yhteisön tuotannonalalle tapahtuneen vahingon, ja näin ollen Ranbaxy Laboratories Ltd.:n tuontiin sovellettava tasoitustulli vahvistettiin 30,3 prosentiksi.

| (93) | Kun otetaan huomioon edellä mainittu sekä se, että tuen taso on nyt alempi kuin vahingon korjaava taso, ainoaan yhteistyössä toimineeseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, Ranbaxy Laboratories Ltd.:hen, sovellettava yrityskohtainen tasoitustulli vahvistetaan 11,9 prosentiksi. |
| --- | --- |

(93)

Kun otetaan huomioon edellä mainittu sekä se, että tuen taso on nyt alempi kuin vahingon korjaava taso, ainoaan yhteistyössä toimineeseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, Ranbaxy Laboratories Ltd.:hen, sovellettava yrityskohtainen tasoitustulli vahvistetaan 11,9 prosentiksi.

| (94) | Kaikkien muiden yritysten osalta, jotka eivät tehneet yhteistyötä tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa, katsotaan, että tutkittuja järjestelmiä koskevat säännöt ja järjestelmien tasoitustoimenpiteiden alaisuus eivät ole muuttuneet suhteessa edelliseen tutkimukseen. Näin ollen ei ole mitään syytä laskea uudelleen tukien ja tullien määrää niille yrityksille, jotka eivät tehneet yhteistyötä tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa. Sen vuoksi kaikkiin muihin osapuoliin kuin Ranbaxy Laboratories Ltd.:hen sovellettavat, asetuksen (EY) N:o 713/2005 1 artiklan 2 kohdassa mainitut tullit säilyvät ennallaan. |
| --- | --- |

(94)

Kaikkien muiden yritysten osalta, jotka eivät tehneet yhteistyötä tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa, katsotaan, että tutkittuja järjestelmiä koskevat säännöt ja järjestelmien tasoitustoimenpiteiden alaisuus eivät ole muuttuneet suhteessa edelliseen tutkimukseen. Näin ollen ei ole mitään syytä laskea uudelleen tukien ja tullien määrää niille yrityksille, jotka eivät tehneet yhteistyötä tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa. Sen vuoksi kaikkiin muihin osapuoliin kuin Ranbaxy Laboratories Ltd.:hen sovellettavat, asetuksen (EY) N:o 713/2005 1 artiklan 2 kohdassa mainitut tullit säilyvät ennallaan.

| (95) | Tässä asetuksessa vahvistettavat yrityskohtaiset tasoitustullit vastaavat osittaisessa välivaiheen tarkastelussa todettua tilannetta. Näin ollen niitä sovelletaan ainoastaan näiden yritysten tuottamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(95)

Tässä asetuksessa vahvistettavat yrityskohtaiset tasoitustullit vastaavat osittaisessa välivaiheen tarkastelussa todettua tilannetta. Näin ollen niitä sovelletaan ainoastaan näiden yritysten tuottamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (96) | Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissiolla on tarvittaessa valtuudet muuttaa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattaakseen ajan tasalle luettelon niistä yrityksistä, joihin yksilöllisiä tulleja voidaan soveltaa, |
| --- | --- |

(96)

Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissiolla on tarvittaessa valtuudet muuttaa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattaakseen ajan tasalle luettelon niistä yrityksistä, joihin yksilöllisiä tulleja voidaan soveltaa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 713/2005 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Seuraavien yritysten Intiassa tuottamien tuontituotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovelletaan tulleja seuraavasti:

| — | KDL Biotech Ltd., Mumbai (Taric-lisäkoodi: A580): 17,3 prosenttia, |
| --- | --- |

—

KDL Biotech Ltd., Mumbai (Taric-lisäkoodi: A580): 17,3 prosenttia,

| — | Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (Taric-lisäkoodi: A581): 28,1 prosenttia, |
| --- | --- |

—

Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (Taric-lisäkoodi: A581): 28,1 prosenttia,

| — | Nestor Pharmaceuticals Ltd, New Delhi (Taric-lisäkoodi: A582): 25,3 prosenttia, |
| --- | --- |

—

Nestor Pharmaceuticals Ltd, New Delhi (Taric-lisäkoodi: A582): 25,3 prosenttia,

| — | Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (Taric-lisäkoodi: 8221): 11,9 prosenttia, |
| --- | --- |

—

Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (Taric-lisäkoodi: 8221): 11,9 prosenttia,

| — | Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (Taric-lisäkoodi: A583): 28,1 prosenttia, |
| --- | --- |

—

Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (Taric-lisäkoodi: A583): 28,1 prosenttia,

| — | Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (Taric-lisäkoodi: A584): 28,1 prosenttia, |
| --- | --- |

—

Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (Taric-lisäkoodi: A584): 28,1 prosenttia,

| — | kaikki muut yritykset (Taric-lisäkoodi: 8900): 32 prosenttia.” |
| --- | --- |

—

kaikki muut yritykset (Taric-lisäkoodi: 8900): 32 prosenttia.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä marraskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 121, 13.5.2005, s. 1.

2

(3)  EUVL C 212, 11.9.2007, s. 10.

3

(4)  European Commission, Directorate General for Trade – Directorate B, J-79 4/23, Rue de la Loi/Wetstraat 200 – B-1049 Bruxelles/Brussel.

4

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/14

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1177/2008,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2008,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä marraskuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 25,7 |
| MA | 54,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 83,7 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | MA | 64,8 |
| TR | 122,0 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 20 10 | MA | 66,8 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 24,9 |
| IL | 75,4 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 56,0 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 71,5 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 84,4 |
| 0808 10 80 | CA | 88,7 |
| CL | 67,1 |
| CN | 54,0 |
| MK | 32,9 |
| US | 102,5 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 76,2 |
| 0808 20 50 | CN | 32,1 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 67,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

25,7

MA

54,0

TR

71,8

ZZ

50,5

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

83,7

ZZ

124,3

0709 90 70

MA

64,8

TR

122,0

ZZ

93,4

0805 20 10

MA

66,8

TR

65,0

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

24,9

IL

75,4

TR

69,2

ZZ

56,0

0805 50 10

MA

64,0

TR

71,5

ZA

117,7

ZZ

84,4

0808 10 80

CA

88,7

CL

67,1

CN

54,0

MK

32,9

US

102,5

ZA

112,2

ZZ

76,2

0808 20 50

CN

32,1

TR

103,0

ZZ

67,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/16

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1178/2008,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2008,

lyhyen aikavälin tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 sekä komission asetusten (EY) N:o 1503/2006 ja (EY) N:o 657/2007 muuttamisesta NACE:n ja CPA:n tilastollisia luokituksia koskevien muutosten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon lyhyen aikavälin tilastoista 19 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 (1) ja erityisesti sen 17 artiklan b, e ja j kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 1165/98 luotiin yhteinen kehys yritysten suhdanteita koskeville yhteisön lyhyen aikavälin tilastoille. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 1165/98 luotiin yhteinen kehys yritysten suhdanteita koskeville yhteisön lyhyen aikavälin tilastoille.

| (2) | Lyhyen aikavälin tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta muuttujien määritelmien, muuttujien luettelon ja tietojen keruutiheyden osalta 28 päivänä syyskuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 1503/2006 (2) sisältää lyhyen aikavälin tilastoissa käytettyjä muuttujia koskevat metodologiset määritelmät. |
| --- | --- |

(2)

Lyhyen aikavälin tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta muuttujien määritelmien, muuttujien luettelon ja tietojen keruutiheyden osalta 28 päivänä syyskuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 1503/2006 (2) sisältää lyhyen aikavälin tilastoissa käytettyjä muuttujia koskevat metodologiset määritelmät.

| (3) | Lyhyen aikavälin tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 täytäntöönpanosta Euroopan laajuisten otantajärjestelmien perustamisen osalta 14 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 657/2007 (3) täsmennettiin lyhyen aikavälin tilastoja koskeviin Euroopan laajuisiin otantajärjestelmiin osallistuvien jäsenvaltioiden keskinäisen tiedottamisen säännöt ja ehdot. |
| --- | --- |

(3)

Lyhyen aikavälin tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 täytäntöönpanosta Euroopan laajuisten otantajärjestelmien perustamisen osalta 14 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 657/2007 (3) täsmennettiin lyhyen aikavälin tilastoja koskeviin Euroopan laajuisiin otantajärjestelmiin osallistuvien jäsenvaltioiden keskinäisen tiedottamisen säännöt ja ehdot.

| (4) | On tarpeen päivittää muuttujien luettelo, tiettyihin muuttujiin sovellettavat jaottelu- ja aggregointitasot sekä Euroopan laajuisten otantajärjestelmien säännöt ja ehdot tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1893/2006 (4) sekä uuden tilastollisen toimialoittaisen tuoteluokituksen (CPA) vahvistamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3696/93 kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 451/2008 (5) hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(4)

On tarpeen päivittää muuttujien luettelo, tiettyihin muuttujiin sovellettavat jaottelu- ja aggregointitasot sekä Euroopan laajuisten otantajärjestelmien säännöt ja ehdot tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1893/2006 (4) sekä uuden tilastollisen toimialoittaisen tuoteluokituksen (CPA) vahvistamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3696/93 kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 451/2008 (5) hyväksymisen jälkeen.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutokset asetukseen (EY) N:o 1165/98

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1165/98 liite A tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Muutokset asetukseen (EY) N:o 1503/2006

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1503/2006 liite I tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Muutokset asetukseen (EY) N:o 657/2007

Korvataan asetuksen (EY) N:o 657/2007 liite tämän asetuksen liitteellä III.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 162, 5.6.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 281, 12.10.2006, s. 15.

2

(3)  EUVL L 155, 15.6.2007, s. 7.

3

(4)  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

4

(5)  EUVL L 145, 4.6.2008, s. 65.

5

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1165/98 liite A seuraavasti:

1.   Korvataan c osan Muuttujien luettelo 10 ja 11 kohta seuraavalla tekstillä:

| ”10. | Tuottajahintoja ja tuontihintoja koskevia tietoja (muuttujat 310, 311, 312 ja 340) ei vaadita seuraavien NACE Rev. 2:n tai vastaavien CPA:n kolmi- tai nelinumerotasojen osalta: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 ja 38.3. Myöskään tietoa tuontihinnoista (muuttuja 340) ei vaadita CPA-luokituksen luokkien 09, 18, 33 ja 36 osalta. Luetteloa muista kuin vaadituista toimialoista voidaan tarkistaa 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

”10.

Tuottajahintoja ja tuontihintoja koskevia tietoja (muuttujat 310, 311, 312 ja 340) ei vaadita seuraavien NACE Rev. 2:n tai vastaavien CPA:n kolmi- tai nelinumerotasojen osalta: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 ja 38.3. Myöskään tietoa tuontihinnoista (muuttuja 340) ei vaadita CPA-luokituksen luokkien 09, 18, 33 ja 36 osalta. Luetteloa muista kuin vaadituista toimialoista voidaan tarkistaa 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

| 11. | Tuontihintamuuttuja (muuttuja 340) lasketaan CPA-tuotteiden perusteella. Maahantuovat toimialayksiköt voidaan luokitella NACE Rev. 2:n pääluokissa B–D luokiteltujen toimialojen ulkopuolella.” |
| --- | --- |

11.

Tuontihintamuuttuja (muuttuja 340) lasketaan CPA-tuotteiden perusteella. Maahantuovat toimialayksiköt voidaan luokitella NACE Rev. 2:n pääluokissa B–D luokiteltujen toimialojen ulkopuolella.”

2.   Muutetaan f osan Muuttujien yksityiskohtaisuus teksti seuraavasti:

2.1   Korvataan 7 kohta seuraavasti:

| ”7. | Tuontihintamuuttuja (muuttuja 340) toimitetaan kaikkien CPA:n pääluokkiin B–D kuuluvista teollisuustuotteista ja teollisuuden koontiryhmistä, jotka on määritelty CPA-luokituksen tuoteluokista asetuksen (EY) N:o 586/2001 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) No 656/2007. Jäsenvaltion, joka ei ole ottanut käyttöön euroa valuuttanaan, ei tarvitse toimittaa tätä muuttujaa.” |
| --- | --- |

”7.

Tuontihintamuuttuja (muuttuja 340) toimitetaan kaikkien CPA:n pääluokkiin B–D kuuluvista teollisuustuotteista ja teollisuuden koontiryhmistä, jotka on määritelty CPA-luokituksen tuoteluokista asetuksen (EY) N:o 586/2001 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) No 656/2007. Jäsenvaltion, joka ei ole ottanut käyttöön euroa valuuttanaan, ei tarvitse toimittaa tätä muuttujaa.”

2.2   Korvataan 9 ja 10 kohta seuraavasti:

| ”9. | Muun kuin kotimaan muuttujat (muuttujat 122, 132 ja 312) toimitetaan eriteltyinä euroalueeseen ja muuhun kuin euroalueeseen. Erittelyä sovelletaan kaikkiin NACE Rev. 2:n pääluokissa B–E määriteltyihin teollisuuden aloihin, teollisuuden koontiryhmiin sekä NACE Rev. 2:n pääluokkaan (1 kirjain) ja kaksinumerotasoon. NACE Rev. 2:n pääluokkien D ja E tietoja ei vaadita muuttujan 122 osalta. Lisäksi tuontihintamuuttuja (muuttuja 340) toimitetaan eriteltynä euroalueeseen ja muuhun kuin euroalueeseen. Erittelyä sovelletaan kaikkiin CPA:n pääluokissa B–D määriteltyihin teollisuuden aloihin, teollisuuden koontiryhmiin sekä CPA:n pääluokkaan (1 kirjain) ja kaksinumerotasoon. Euroalueeseen ja muuhun kuin euroalueeseen erittelyn osalta komissio voi määritellä 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen edellytykset 4 artiklan 2 kohdan d alakohdan ensimmäisessä alakohdassa määriteltyjen Euroopan laajuisten otantajärjestelmien soveltamiselle. Euroopan laajuisessa otantajärjestelmässä voidaan rajoittaa tuontihintamuuttujan soveltamisalaa tuotteiden tuontiin euroalueen ulkopuolisista maista. Jäsenvaltion, joka ei ole ottanut käyttöön euroa valuuttanaan, ei tarvitse toimittaa erittelyä euroalueeseen ja muuhun kuin euroalueeseen muuttujien 122, 132, 312 ja 340 osalta. |
| --- | --- |

”9.

Muun kuin kotimaan muuttujat (muuttujat 122, 132 ja 312) toimitetaan eriteltyinä euroalueeseen ja muuhun kuin euroalueeseen. Erittelyä sovelletaan kaikkiin NACE Rev. 2:n pääluokissa B–E määriteltyihin teollisuuden aloihin, teollisuuden koontiryhmiin sekä NACE Rev. 2:n pääluokkaan (1 kirjain) ja kaksinumerotasoon. NACE Rev. 2:n pääluokkien D ja E tietoja ei vaadita muuttujan 122 osalta. Lisäksi tuontihintamuuttuja (muuttuja 340) toimitetaan eriteltynä euroalueeseen ja muuhun kuin euroalueeseen. Erittelyä sovelletaan kaikkiin CPA:n pääluokissa B–D määriteltyihin teollisuuden aloihin, teollisuuden koontiryhmiin sekä CPA:n pääluokkaan (1 kirjain) ja kaksinumerotasoon. Euroalueeseen ja muuhun kuin euroalueeseen erittelyn osalta komissio voi määritellä 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen edellytykset 4 artiklan 2 kohdan d alakohdan ensimmäisessä alakohdassa määriteltyjen Euroopan laajuisten otantajärjestelmien soveltamiselle. Euroopan laajuisessa otantajärjestelmässä voidaan rajoittaa tuontihintamuuttujan soveltamisalaa tuotteiden tuontiin euroalueen ulkopuolisista maista. Jäsenvaltion, joka ei ole ottanut käyttöön euroa valuuttanaan, ei tarvitse toimittaa erittelyä euroalueeseen ja muuhun kuin euroalueeseen muuttujien 122, 132, 312 ja 340 osalta.

| 10. | Jäsenvaltioiden, joiden NACE Rev. 2:n pääluokkien B, C, D ja E (sekä tuontihintojen CPA:n pääluokkien B, C ja D) kokonaisarvonlisäys annettuna perusvuonna on alle 1 prosenttia Euroopan yhteisön kokonaisarvosta, on toimitettava tiedot ainoastaan koko teollisuuden ja teollisuuden koontiryhmien sekä NACE Rev. 2:n pääluokan tai CPA:n pääluokan tasolla.” |
| --- | --- |

10.

Jäsenvaltioiden, joiden NACE Rev. 2:n pääluokkien B, C, D ja E (sekä tuontihintojen CPA:n pääluokkien B, C ja D) kokonaisarvonlisäys annettuna perusvuonna on alle 1 prosenttia Euroopan yhteisön kokonaisarvosta, on toimitettava tiedot ainoastaan koko teollisuuden ja teollisuuden koontiryhmien sekä NACE Rev. 2:n pääluokan tai CPA:n pääluokan tasolla.”

---

LIITE II

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1503/2006 liite I seuraavasti:

Osassa ”Muuttuja: 340 Tuontihinnat” korvataan neljännen kappaleen viimeinen luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | tuotteet rajataan CPA-luokituksen pääluokkiin B, C ja D kuuluviin tuotteisiin. Oheispalveluita ei lueta mukaan.” |
| --- | --- |

”—

tuotteet rajataan CPA-luokituksen pääluokkiin B, C ja D kuuluviin tuotteisiin. Oheispalveluita ei lueta mukaan.”

---

LIITE III

Korvataan asetuksen (EY) N:o 657/2007 liite seuraavasti:

”LIITE

132   MUUT KUIN KOTIMAAN UUDET TILAUKSET

| Jäsenvaltio | Tietojen kattavuus Euroopan laajuisessa otantajärjestelmässä (NACE Rev. 2) |
| --- | --- |
| Belgia | 13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29 |
| Irlanti | 14, 20, 21, 26, 27 |
| Kypros | 20, 21 |
| Malta | 26 |
| Alankomaat | 17, 20, 21, 25, 26, 28 |
| Suomi | 17, 20, 21, 24, 26, 27, 28 |

Jäsenvaltio

Tietojen kattavuus Euroopan laajuisessa otantajärjestelmässä (NACE Rev. 2)

Belgia

13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29

Irlanti

14, 20, 21, 26, 27

Kypros

20, 21

Malta

26

Alankomaat

17, 20, 21, 25, 26, 28

Suomi

17, 20, 21, 24, 26, 27, 28

312   MUIDEN KUIN KOTIMAAN MARKKINOIDEN TUOTTAJAHINNAT

| Jäsenvaltio | Tietojen kattavuus Euroopan laajuisessa otantajärjestelmässä (NACE Rev. 2) |
| --- | --- |
| Belgia | 08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35 |
| Irlanti | 05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26 |
| Kypros | 10, 11, 20, 21, 26 |
| Malta | 12, 14, 26 |
| Suomi | 05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28 |
| Slovenia | 14, 16, 22, 25, 31 |

Jäsenvaltio

Tietojen kattavuus Euroopan laajuisessa otantajärjestelmässä (NACE Rev. 2)

Belgia

08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35

Irlanti

05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26

Kypros

10, 11, 20, 21, 26

Malta

12, 14, 26

Suomi

05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28

Slovenia

14, 16, 22, 25, 31

340   TUONTIHINNAT

| Jäsenvaltio | Tietojen kattavuus Euroopan laajuisessa otantajärjestelmässä (CPA) |
| --- | --- |
| Belgia | 08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50 |
| Irlanti | 10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50 |
| Kypros | 19.20 |
| Luxemburg | 26.20 |
| Malta | 12.00 |
| Itävalta | 16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11 |
| Portugali | 05.10, 06.10 |
| Suomi | 07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11 |
| Slovenia | 24.10” |

Jäsenvaltio

Tietojen kattavuus Euroopan laajuisessa otantajärjestelmässä (CPA)

Belgia

08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50

Irlanti

10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50

Kypros

19.20

Luxemburg

26.20

Malta

12.00

Itävalta

16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11

Portugali

05.10, 06.10

Suomi

07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11

Slovenia

24.10”

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/21

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1179/2008,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2008,

keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä annetun neuvoston direktiivin 2008/55/EY eräiden säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä 26 päivänä toukokuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/55/EY (1) ja erityisesti sen 22 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission direktiivissä 2002/94/EY (2) säädetään eräiden direktiivin 2008/55/EY säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että direktiivi ei ole oikeudellisen luonteensa vuoksi kaikkein tehokkain sääntelytapa, jotta yhdenmukaisen keskinäisen avunantomenettelyn tarkoitus saavutettaisiin täysin. Sen vuoksi on aiheellista korvata mainittu direktiivi asetuksella. |
| --- | --- |

(1)

Komission direktiivissä 2002/94/EY (2) säädetään eräiden direktiivin 2008/55/EY säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että direktiivi ei ole oikeudellisen luonteensa vuoksi kaikkein tehokkain sääntelytapa, jotta yhdenmukaisen keskinäisen avunantomenettelyn tarkoitus saavutettaisiin täysin. Sen vuoksi on aiheellista korvata mainittu direktiivi asetuksella.

| (2) | Jotta helpotettaisiin tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä, kaikki avunantopyynnöt sekä niihin liittyvät asiakirjat ja tiedot olisi mahdollisuuksien mukaan toimitettava sähköisesti. |
| --- | --- |

(2)

Jotta helpotettaisiin tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä, kaikki avunantopyynnöt sekä niihin liittyvät asiakirjat ja tiedot olisi mahdollisuuksien mukaan toimitettava sähköisesti.

| (3) | Jotta varmistettaisiin, että toimitetaan tarkoituksenmukaiset tiedot, olisi vahvistettava jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten välistä keskinäistä avunantoa koskevien pyyntöjen lomakemallit. Sähköisten lomakkeiden rakennetta ja ulkoasua olisi voitava päivittää malleja muuttamatta, jotta kyseiset lomakkeet voitaisiin mukauttaa vastaamaan sähköisen viestintäjärjestelmän vaatimuksia ja mahdollisuuksia, edellyttäen että pyynnöt sisältävät kaikki vaadittavat tiedot. |
| --- | --- |

(3)

Jotta varmistettaisiin, että toimitetaan tarkoituksenmukaiset tiedot, olisi vahvistettava jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten välistä keskinäistä avunantoa koskevien pyyntöjen lomakemallit. Sähköisten lomakkeiden rakennetta ja ulkoasua olisi voitava päivittää malleja muuttamatta, jotta kyseiset lomakkeet voitaisiin mukauttaa vastaamaan sähköisen viestintäjärjestelmän vaatimuksia ja mahdollisuuksia, edellyttäen että pyynnöt sisältävät kaikki vaadittavat tiedot.

| (4) | Jotta komissio voisi säännöllisesti arvioida direktiivissä 2008/55/EY säädettyjen menettelyjen vaikutukset ja tehokkuuden, on aiheellista säätää, että jäsenvaltioiden on toimitettava tietyt tiedot komissiolle vuosittain. |
| --- | --- |

(4)

Jotta komissio voisi säännöllisesti arvioida direktiivissä 2008/55/EY säädettyjen menettelyjen vaikutukset ja tehokkuuden, on aiheellista säätää, että jäsenvaltioiden on toimitettava tietyt tiedot komissiolle vuosittain.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perintäkomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perintäkomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Tässä asetuksessa säädetään direktiivin 2008/55/EY 4 artiklan 2 ja 4 kohdan, 5 artiklan 2 ja 3 kohdan, 7, 8 ja 9 artiklan, 11 artiklan, 12 artiklan 1 ja 2 kohdan, 14 artiklan, 18 artiklan 3 kohdan ja 24 artiklan täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

Siinä säädetään myös muuntamista ja perittyjen määrien siirtämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, avunpyynnön edellyttämän saatavan vähimmäismäärän vahvistamisesta sekä viranomaisten välisestä viestintätavasta.

2 artikla

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | toimittamisella ’sähköisessä muodossa’ tarkoitetaan tietojen välittämistä sähköiseen tietojenkäsittelyyn tarkoitetuilla laitteilla (myös tietojen digitaalinen pakkaaminen) johtimen välityksellä, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella menetelmällä; |
| --- | --- |

1)

toimittamisella ’sähköisessä muodossa’ tarkoitetaan tietojen välittämistä sähköiseen tietojenkäsittelyyn tarkoitetuilla laitteilla (myös tietojen digitaalinen pakkaaminen) johtimen välityksellä, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella menetelmällä;

| 2) | ’CCN/CSI-verkolla’ tarkoitetaan yhteistä järjestelmää, joka perustuu yhteiseen tietoliikenneverkkoon (Common Communication Network, CCN) ja yhteiseen järjestelmien rajapintaan (Common System Interface, CSI) ja jonka yhteisö on kehittänyt turvaamaan toimivaltaisten viranomaisten välillä tullin ja verotuksen alalla sähköisessä muodossa tapahtuvan tiedonsiirron. |
| --- | --- |

2)

’CCN/CSI-verkolla’ tarkoitetaan yhteistä järjestelmää, joka perustuu yhteiseen tietoliikenneverkkoon (Common Communication Network, CCN) ja yhteiseen järjestelmien rajapintaan (Common System Interface, CSI) ja jonka yhteisö on kehittänyt turvaamaan toimivaltaisten viranomaisten välillä tullin ja verotuksen alalla sähköisessä muodossa tapahtuvan tiedonsiirron.

II   LUKU

TIETOPYYNNÖT

3 artikla

Direktiivin 2008/55/EY 4 artiklassa tarkoitettuun tietopyyntöön on sisällyttävä tämän asetuksen liitteessä I esitetyssä lomakemallissa olevat tiedot.

Jos samankaltainen pyyntö on esitetty mille tahansa muulle viranomaiselle, avunantoa pyytävän viranomaisen on ilmoitettava tietopyynnössään kyseisen viranomaisen nimi.

4 artikla

Tietopyyntö voi koskea seuraavia:

| 1) | velallista; |
| --- | --- |

1)

velallista;

| 2) | ketä tahansa muuta henkilöä, joka avunantoa pyytävän viranomaisen sijaintijäsenvaltiossa, jäljempänä ’avunantoa pyytävän viranomaisen jäsenvaltio’, voimassa olevan lainsäädännön mukaan on velvollinen suorittamaan saatavan; |
| --- | --- |

2)

ketä tahansa muuta henkilöä, joka avunantoa pyytävän viranomaisen sijaintijäsenvaltiossa, jäljempänä ’avunantoa pyytävän viranomaisen jäsenvaltio’, voimassa olevan lainsäädännön mukaan on velvollinen suorittamaan saatavan;

| 3) | ketä tahansa kolmatta osapuolta, jolla on hallussaan 1 tai 2 alakohdassa tarkoitetun henkilön varoja. |
| --- | --- |

3)

ketä tahansa kolmatta osapuolta, jolla on hallussaan 1 tai 2 alakohdassa tarkoitetun henkilön varoja.

5 artikla

1.   Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on annettava vastaanottoilmoitus tietopyynnöstä mahdollisimman pian ja viimeistään seitsemän päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

2.   Välittömästi pyynnön saatuaan viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on pyydettävä avunantoa pyytävää viranomaista tarvittaessa antamaan tarvittavat lisätiedot. Avunantoa pyytävän viranomaisen on toimitettava kaikki tavanomaisesti käytettävissään olevat tarvittavat lisätiedot.

6 artikla

1.   Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on toimitettava pyydetyt tiedot avunantoa pyytävälle viranomaiselle sitä mukaa kuin ne saadaan.

2.   Jos kaikkia pyydettyjä tietoja tai osaa niistä ei saada kyseiseen tapaukseen nähden kohtuullisessa ajassa, viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on ilmoitettava tästä ja syistä, joiden vuoksi tietoja ei voida saada, avunantoa pyytävälle viranomaiselle.

Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on ilmoitettava kuitenkin kuuden kuukauden kuluessa tietopyynnön vastaanottoilmoituksen päivästä avunantoa pyytävälle viranomaiselle pyydettyjen tietojen hankkimiseksi suorittamiensa tutkimusten tulokset.

Avunantoa pyytävä viranomainen voi viranomaiselta, jolle pyyntö osoitetaan, saamiensa tietojen perusteella pyytää viimeksi mainittua jatkamaan tutkimuksiaan. Tällainen pyyntö on tehtävä kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottaneen viranomaisen toteuttamien tutkimusten tuloksia koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta, ja viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on käsiteltävä pyyntö alkuperäiseen pyyntöön sovellettavien säännösten mukaisesti.

7 artikla

Jos viranomainen, jolle pyyntö osoitetaan, päättää olla vastaamatta tietopyyntöön, sen on ilmoitettava avunantoa pyytävälle viranomaiselle kieltäytymisen perusteet ja yksilöitävä ne direktiivin 2008/55/EY 4 artiklan erityissäännökset, joihin se nojautuu. Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on annettava ilmoitus välittömästi päätöksen tehtyään mutta kuitenkin kolmen kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottoilmoituksen päivästä.

8 artikla

Avunantoa pyytävä viranomainen voi milloin tahansa peruuttaa tietopyynnön, jonka se on lähettänyt viranomaiselle, jolle pyyntö osoitetaan. Peruuttamista koskeva päätös on toimitettava viranomaiselle, jolle pyyntö osoitetaan.

III   LUKU

TIEDOKSIANTOPYYNNÖT

9 artikla

Direktiivin 2008/55/EY 5 artiklassa tarkoitettuun tiedoksiantopyyntöön on sisällyttävä tämän asetuksen liitteessä II esitetyssä lomakemallissa olevat tiedot.

Pyyntöön on liitettävä alkuperäiskappale tai oikeaksi todistettu jäljennös asiakirjasta tai päätöksestä, jonka tiedoksiantoa pyydetään.

10 artikla

Tiedoksiantopyyntö voi koskea luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolle avunantoa pyytävän viranomaisen jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaan on ilmoitettava häntä/sitä koskevasta asiakirjasta tai päätöksestä.

Tiedoksiantopyynnössä on viitattava avunantoa pyytävän viranomaisen jäsenvaltiossa voimassa oleviin saatavan riitauttamista tai perintää koskeviin sääntöihin, mikäli siitä ei ole mainintaa siinä asiakirjassa tai päätöksessä, jonka tiedoksiantoa pyydetään.

11 artikla

1.   Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on annettava vastaanottoilmoitus tiedoksiantopyynnöstä mahdollisimman pian mutta kuitenkin seitsemän päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on toteutettava välittömästi tiedoksiantopyynnön vastaanotettuaan tarvittavat toimenpiteet tiedoksiannon toimittamiseksi sen sijaintijäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

Tarvittaessa viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on pyydettävä avunantoa pyytänyttä viranomaista antamaan lisätietoja ylittämättä kuitenkaan tiedoksiantopyynnössä ilmoitetun tiedoksiantamisen määräpäivää.

Avunantoa pyytävän viranomaisen on toimitettava kaikki sen tavanomaisesti käytettävissä olevat tiedot.

2.   Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on ilmoitettava avunantoa pyytävälle viranomaiselle tiedoksiannon päivämäärä heti, kun tiedoksianto on toimitettu todistamalla oikeaksi avunantoa pyytävälle viranomaiselle palautettavan tiedoksiantopyyntölomakkeen.

IV   LUKU

PERINTÄÄ TAI VAROTOIMENPITEITÄ KOSKEVAT PYYNNÖT

12 artikla

1.   Direktiivin 2008/55/EY 6 ja 13 artiklassa tarkoitettuihin perintää tai varotoimenpiteitä koskeviin pyyntöihin on sisällyttävä tämän asetuksen liitteessä III esitetyssä lomakemallissa olevat tiedot.

Pyyntöihin on sisällyttävä ilmoitus, jonka mukaan direktiivissä 2008/55/EY asetetut edellytykset keskinäiselle avunantomenettelylle täyttyvät.

2.   Perintää tai varotoimenpiteitä koskevan pyynnön mukana on oltava sen täytäntöönpanon mahdollistavan asiakirjan alkuperäiskappale tai sen oikeaksi todistettu jäljennös. Yhtä asiakirjaa voidaan käyttää useisiin saataviin, jos ne koskevat yhtä ja samaa henkilöä.

Sovellettaessa tämän asetuksen 13–20 artiklaa kaikki täytäntöönpanon mahdollistavan asiakirjan kattamat saatavat katsotaan yhdeksi saatavaksi.

13 artikla

Perintää tai varotoimenpiteitä koskevat pyynnöt voivat koskea ketä tahansa 4 artiklassa tarkoitettua henkilöä.

14 artikla

1.   Jos viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, jäsenvaltion valuutta on eri kuin avunantoa pyytävän viranomaisen jäsenvaltion valuutta, avunantoa pyytävän viranomaisen on ilmaistava perittävän saatavan määrä molempina valuuttoina.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa käytetään avunantoa pyytävän viranomaisen jäsenvaltion edustavimmilla valuuttamarkkinoilla sinä päivänä noteerattua viimeisintä myyntikurssia, jona perintää koskeva pyyntö lähetetään.

15 artikla

1.   Mahdollisimman pian, kuitenkin seitsemän päivän kuluessa perintää tai varotoimenpiteitä koskevan pyynnön vastaanottamisesta viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on:

| a) | ilmoitettava vastaanottaneensa pyynnön; |
| --- | --- |

a)

ilmoitettava vastaanottaneensa pyynnön;

| b) | pyydettävä avunantoa pyytävää viranomaista täydentämään pyyntöä, jos se ei sisällä direktiivin 2008/55/EY 7 artiklassa mainittuja tietoja. |
| --- | --- |

b)

pyydettävä avunantoa pyytävää viranomaista täydentämään pyyntöä, jos se ei sisällä direktiivin 2008/55/EY 7 artiklassa mainittuja tietoja.

2.   Jos viranomainen, jolle pyyntö osoitetaan, ei toteuteta pyydettyä tointa direktiivin 2008/55/EY 8 artiklassa säädetyssä kolmen kuukauden määräajassa, sen on mahdollisimman pian mutta kuitenkin seitsemän päivän kuluessa kyseisen määräajan päättymisestä ilmoitettava avunantoa pyytävälle viranomaiselle kyseisen määräajan ylittymisen syyt.

16 artikla

Jos koko saatavaa tai osaa siitä ei voida periä tai varotoimenpiteitä ei voida toteuttaa kyseiseen tapaukseen nähden kohtuullisessa ajassa, viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on ilmoitettava asiasta avunantoa pyytävälle viranomaiselle ja annettava selvitys tämän syistä.

Viimeistään kuuden kuukauden kuluttua pyynnön vastaanottoilmoituksen päivästä viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on ilmoitettava avunantoa pyytävälle viranomaiselle perintää tai varotoimenpiteitä koskevan menettelyn vaihe tai tulokset.

Avunantoa pyytävä viranomainen voi pyytää perintää tai varotoimenpiteitä koskevan menettelyn uudelleen aloittamista viranomaiselta, jolle pyyntö osoitetaan, niiden tietojen perusteella, jotka se on saanut viimeksi mainitulta. Tällainen pyyntö on tehtävä kahden kuukauden kuluessa kyseisen menettelyn tuloksia koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta, ja viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on käsiteltävä pyyntö alkuperäiseen pyyntöön sovellettavien säännösten mukaisesti.

17 artikla

1.   Avunantoa pyytävän viranomaisen on ilmoitettava viranomaiselle, jolle pyyntö osoitetaan, kaikki saatavan tai sen perinnän mahdollistavan asiakirjan riitauttamista koskevat toimet, joihin avunantoa pyytävän viranomaisen jäsenvaltiossa on ryhdytty, heti saatuaan tiedon tällaisista toimista.

2.   Jos direktiivin 2008/55/EY 12 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla pyydetyt varotoimenpiteet tai perintä ovat viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, jäsenvaltion lakien, asetusten ja hallintokäytäntöjen vastaisia, viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on ilmoitettava asiasta avunantoa pyytävälle viranomaiselle mahdollisimman pian mutta kuitenkin kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta.

3.   Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on ilmoitettava avunantoa pyytäneelle viranomaiselle heti tiedon itse saatuaan kaikki toimet, jotka ensiksi mainitun viranomaisen jäsenvaltiossa on toteutettu perittävien määrien takaisin maksamiseksi tai korvausten maksamiseksi niiden saatavien perinnässä, jotka on riitautettu direktiivin 2008/55/EY 12 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla.

Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on otettava mahdollisuuksien mukaan avunantoa pyytänyt viranomainen mukaan menettelyihin, joilla takaisin maksettava määrä ja maksettava korvaus hoidetaan. Avunantoa pyytävän viranomaisen on siirrettävä viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, perustellusta pyynnöstä takaisin maksettavat määrät ja maksettava korvaus kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

18 artikla

1.   Jos perintää tai varotoimenpiteitä koskevasta pyynnöstä tulee aiheeton saatavan maksamisen, pyynnön peruuttamisen tai muun syyn vuoksi, avunantoa pyytävän viranomaisen on ilmoitettava siitä välittömästi viranomaiselle, jolle pyyntö osoitetaan, jotta tämä voi keskeyttää aloittamansa toimet.

2.   Jos perintää tai varotoimenpiteitä koskevan pyynnön kohteena olevan saatavan määrä jostakin syystä muuttuu, avunantoa pyytävän viranomaisen on ilmoitettava tästä välittömästi viranomaiselle, jolle pyyntö osoitetaan, ja annettava tarvittaessa perinnän mahdollistava uusi asiakirja.

3.   Jos muutos johtaa saatavan määrän vähentymiseen, viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on jatkettava aloittamaansa tointa saatavan perimiseksi tai varotoimenpiteiden toteuttamiseksi, mutta kyseinen toimi on rajoitettava maksamatta olevaan määrään.

Jos silloin, kun viranomaiselle, jolle pyyntö osoitetaan, on ilmoitettu saatavan määrän vähentymisestä, se on jo perinyt vielä maksamatta olevaa määrää suuremman määrän, mutta 19 artiklassa tarkoitettua siirtomenettelyä ei ole vielä aloitettu, viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on tällöin maksettava takaisin liikaa maksettu määrä siihen oikeutetulle henkilölle.

4.   Jos muutos johtaa saatavan määrän lisääntymiseen, avunantoa pyytävän viranomaisen on toimitettava viranomaiselle, jolle pyyntö osoitetaan, mahdollisimman pian perintää tai varotoimenpiteitä koskeva lisäpyyntö.

Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on käsiteltävä kyseinen lisäpyyntö mahdollisuuksien mukaan samanaikaisesti avunantoa pyytävän viranomaisen alkuperäisen pyynnön kanssa. Jos aloitetun menettelyn eteneminen huomioon ottaen lisäpyynnön ja alkuperäisen pyynnön käsittelyn yhdistäminen ei ole mahdollista, viranomainen, jolle pyyntö osoitetaan, on velvollinen toteuttamaan lisäpyynnön mukaiset toimenpiteet ainoastaan, jos kyseessä oleva määrä on vähintään 25 artiklan 2 kohdassa mainitun määrän suuruinen.

5.   Avunantoa pyytävän viranomaisen on muunnettava saatavan muuttunut määrä viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, jäsenvaltion valuutan määräiseksi käyttäen alkuperäisessä pyynnössä käyttämäänsä valuuttakurssia.

19 artikla

Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, perimät määrät, mahdollinen direktiivin 2008/55/EY 9 artiklan 2 kohdan mukainen korko mukaan luettuna, on siirrettävä avunantoa pyytävälle viranomaiselle viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, jäsenvaltion valuutan määräisenä. Siirto on tehtävä kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona perintä on suoritettu.

Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat sopia muista järjestelyistä 25 artiklan 2 kohdassa vahvistettua vähimmäismäärää pienempien määrien siirtämiseksi.

20 artikla

Lukuun ottamatta sen viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, direktiivin 2008/55/EY 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina korkoina mahdollisesti perimiä määriä, saatava katsotaan perityksi, kun siitä on peritty määrä, joka on ilmaistu sen viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, jäsenvaltion kansallisena valuuttana, käyttäen tämän asetuksen 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valuuttakurssia.

V   LUKU

TIETOJEN TOIMITTAMINEN

21 artikla

1.   Kaikki avunantopyynnöt, niiden täytäntöönpanon mahdollistavat asiakirjat ja kyseisten asiakirjojen jäljennökset sekä kaikki muut liiteasiakirjat ja kyseisiä pyyntöjä varten toimitettavat muut tiedot on mahdollisuuksien mukaan toimitettava sähköisesti CCN/CSI-verkon avulla.

Kyseisillä sähköisessä muodossa toimitetuilla asiakirjoilla tai niiden tulosteilla katsotaan olevan sama oikeudellinen vaikutus kuin postitse toimitetuilla asiakirjoilla.

2.   Jos avunantoa pyytävä viranomainen lähettää täytäntöönpanon mahdollistavan asiakirjan tai muun asiakirjan jäljennöksen, sen on todistettava, että kyseinen jäljennös vastaa alkuperäiskappaletta merkitsemällä jäljennökseen sijaintijäsenvaltionsa virallisella kielellä tai jollakin sen virallisista kielistä maininnan ”oikeaksi todistettu jäljennös”, oikeaksi todistavan virkamiehen nimi ja oikeaksi todistamisen päivämäärä.

3.   Jos keskinäistä avunantoa koskevat pyynnöt toimitetaan sähköisessä muodossa, 3 artiklan ensimmäisessä kohdassa, 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa ja 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen mallien rakennetta ja ulkoasua voidaan mukauttaa vastaamaan sähköisen viestintäjärjestelmän vaatimuksia ja mahdollisuuksia, edellyttäen että tietojen sisältöä ei muuteta.

4.   Jos pyyntöä ei voida toimittaa sähköisessä muodossa, se on toimitettava postitse. Tällöin pyynnössä on oltava pyynnön tekemiseen asianmukaisesti valtuutetun avunantoa pyytävän viranomaisen virkamiehen allekirjoitus.

22 artikla

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä keskustoimipaikka, joka on päävastuussa sähköisessä muodossa tapahtuvasta viestinnästä muiden jäsenvaltioiden kanssa. Kyseisellä toimipaikalla on oltava yhteys CCN/CSI-verkkoon.

Jos jäsenvaltiossa on nimetty useita viranomaisia soveltamaan tätä asetusta, kyseinen keskustoimipaikka on vastuussa tietojen toimittamisesta sähköisessä muodossa eteenpäin kyseisten viranomaisten ja muiden jäsenvaltioiden keskustoimipaikkojen välillä.

23 artikla

1.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tietoja sähköisiin tietokantoihin tallettaessaan ja kyseisiä tietoja sähköisessä muodossa vaihtaessaan toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että tämän asetuksen nojalla missä tahansa muodossa välitetyt tiedot käsitellään luottamuksellisina.

Niitä koskee salassapitovelvollisuus, ja niitä suojataan kuten samankaltaisia tietoja suojataan vastaanottavan jäsenvaltion kansallisen oikeuden perusteella.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja saavat käyttää ainoastaan direktiivin 2008/55/EY 16 artiklassa tarkoitetut henkilöt ja viranomaiset.

Kyseisiä tietoja voidaan käyttää sellaisissa oikeudellisissa tai hallinnollisissa menettelyissä, jotka on aloitettu direktiivin 2008/55/EY 2 artiklassa tarkoitettujen maksujen, tullien, verojen ja muiden toimenpiteiden perimiseksi.

Turvallisuusjärjestelyt hyväksyvän Euroopan komission viranomaisen asianmukaisesti valtuuttamat henkilöt voivat päästä käsiksi näihin tietoihin ainoastaan siltä osin kuin on tarpeen CCN/CSI-verkon huoltamiseksi, ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi.

3.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden kaikkeen sähköisessä muodossa tapahtuvaan viestintään on saatu valtuudet.

24 artikla

Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on toimitettava tiedot ja muut seikat avunantoa pyytävälle viranomaiselle jäsenvaltionsa virallisella kielellä tai jollakin sen virallisista kielistä taikka jollakin muulla avunantoa pyytävän viranomaisen ja viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, kesken sovitulla kielellä.

VI   LUKU

AVUNPYYNNÖN ESITTÄMISEN JA EPÄÄMISEN PERUSTEET

25 artikla

1.   Avunantoa pyytävä viranomainen voi esittää avunpyynnön yhdestä tai useammasta saatavasta, jos ne ovat yhdeltä ja samalta henkilöltä perittäviä.

2.   Avunpyyntöä ei voida esittää, jos direktiivin 2008/55/EY 2 artiklassa lueteltujen yhden tai useamman saatavan kokonaismäärä on vähemmän kuin 1 500 euroa.

26 artikla

Jos viranomainen, jolle pyyntö osoitetaan, päättää direktiivin 2008/55/EY 14 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla evätä avunpyynnön, sen on ilmoitettava avunantoa pyytävälle viranomaiselle kieltäytymisen syistä. Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on annettava ilmoitus välittömästi päätöksen tehtyään mutta kuitenkin kolmen kuukauden kuluessa avunpyynnön vastaanottopäivästä.

VII   LUKU

KORVAUSJÄRJESTELYT

27 artikla

Kunkin jäsenvaltion on nimitettävä vähintään yksi virkamies, jolla on asianmukaiset valtuudet sopia korvausjärjestelyistä direktiivin 2008/55/EY 18 artiklan 3 kohdan nojalla.

28 artikla

1.   Jos viranomainen, jolle pyyntö osoitetaan, päättää pyytää korvausta, sen on ilmoitettava avunpyynnön esittävälle viranomaiselle niistä syistä, joiden vuoksi se katsoo saatavan perinnän aiheuttavan erityisiä vaikeuksia, erittäin suuret kustannukset tai liittyvän järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan.

Viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on annettava yksityiskohtainen arvio niistä kustannuksista, joiden korvaamista se pyytää avunantoa pyytävältä viranomaiselta.

2.   Avunantoa pyytävän viranomaisen on annettava vastaanottoilmoitus korvauspyynnöstä mahdollisimman pian mutta kuitenkin seitsemän päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta.

Kahden kuukauden kuluessa kyseisen pyynnön vastaanottoilmoituksen päivästä avunantoa pyytävän viranomaisen on ilmoitettava viranomaiselle, jolle pyyntö osoitetaan, suostuuko se ehdotettuihin korvauksiin ja missä määrin.

3.   Jos avunantoa pyytävä viranomainen ja viranomainen, jolle pyyntö osoitetaan, eivät pääse korvauksista yhteisymmärrykseen, viranomaisen, jolle pyyntö osoitetaan, on jatkettava perintämenettelyjä tavanomaiseen tapaan.

VIII   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

29 artikla

Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle vuosittain ennen 15 päivää maaliskuuta mahdollisuuksien mukaan sähköisessä muodossa direktiivissä 2008/55/EY säädettyjen menettelyjen soveltamisesta ja edellisenä kalenterivuonna saaduista tuloksista.

Kyseisiä tietoja koskevaan ilmoitukseen on sisällyttävä tämän asetuksen liitteessä IV esitetyssä lomakemallissa olevat tiedot.

Saatavien, joita varten pyydettiin tai myönnettiin perintäapua, luonteeseen liittyviä lisätietoja koskevaan ilmoitukseen on sisällyttävä tämän asetuksen liitteessä V esitetyssä lomakemallissa olevat tiedot.

30 artikla

Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tätä asetusta soveltamaan toimivaltaisten viranomaisten sekä direktiivin 2008/55/EY 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä sopimaan valtuutettujen virkamiesten nimet ja osoitteet.

31 artikla

Kumotaan direktiivi 2002/94/EY.

Viittauksia kyseiseen direktiiviin pidetään viittauksina tähän asetukseen.

32 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

László KOVÁCS

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 150, 10.6.2008, s. 28.

1

(2)  EYVL L 337, 13.12.2002, s. 41.

2

---

LIITE I

Image

Image

Image

Image

Image

---

LIITE II

Image

Image

Image

---

LIITE III

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

LIITE IV

Image

---

LIITE V

Image

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/44

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1180/2008,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2008,

eräitä Venäjän federaation alueelle vietäviä naudanliha- ja sianlihatoimituksia koskevasta tiedotusjärjestelmästä

(Kodifioitu toisinto)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (1) ja erityisesti sen 170 artiklan ja 192 artiklan yhdessä 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eräitä Venäjän federaation alueelle vietäviä naudanliha- ja sianlihatoimituksia koskevasta tiedotusjärjestelmästä 24 päivänä marraskuuta 2000 annettua komission asetusta (EY) N:o 2584/2000 (2) on muutettu huomattavilta osilta (3). Tämän vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen kannalta kodifioitava mainittu asetus. |
| --- | --- |

(1)

Eräitä Venäjän federaation alueelle vietäviä naudanliha- ja sianlihatoimituksia koskevasta tiedotusjärjestelmästä 24 päivänä marraskuuta 2000 annettua komission asetusta (EY) N:o 2584/2000 (2) on muutettu huomattavilta osilta (3). Tämän vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen kannalta kodifioitava mainittu asetus.

| (2) | Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation väliseen kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen (4) liitetyn hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta tulliasioissa tehdyssä pöytäkirjassa 2 olevassa 2 artiklassa määrätään, että osapuolet antavat toisilleen apua toimivaltaansa kuuluvissa asioissa varmistaakseen tullilainsäädännön oikean soveltamisen, erityisesti ehkäisemällä, paljastamalla ja tutkimalla tullilainsäädännön vastaisia toimia. Tällaisen viranomaisavun toteuttamiseksi komissiota edustanut Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) ja Venäjän viranomaiset ovat sopineet järjestelystä, jolla perustetaan yhteisön ja Venäjän federaation välillä liikkuvia tavaroita koskeva tiedotusjärjestelmä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation väliseen kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen (4) liitetyn hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta tulliasioissa tehdyssä pöytäkirjassa 2 olevassa 2 artiklassa määrätään, että osapuolet antavat toisilleen apua toimivaltaansa kuuluvissa asioissa varmistaakseen tullilainsäädännön oikean soveltamisen, erityisesti ehkäisemällä, paljastamalla ja tutkimalla tullilainsäädännön vastaisia toimia. Tällaisen viranomaisavun toteuttamiseksi komissiota edustanut Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) ja Venäjän viranomaiset ovat sopineet järjestelystä, jolla perustetaan yhteisön ja Venäjän federaation välillä liikkuvia tavaroita koskeva tiedotusjärjestelmä.

| (3) | Tällaisen viranomaisavun yhteydessä olisi Venäjän federaatioon vietävien naudanliha- ja sianliha-alan tuotteiden toimitusten osalta määriteltävä, mitä tietoja toimijoiden on annettava jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja millainen on näitä tietoja koskeva tiedotusjärjestelmä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, OLAFin ja Venäjän viranomaisen välillä. |
| --- | --- |

(3)

Tällaisen viranomaisavun yhteydessä olisi Venäjän federaatioon vietävien naudanliha- ja sianliha-alan tuotteiden toimitusten osalta määriteltävä, mitä tietoja toimijoiden on annettava jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja millainen on näitä tietoja koskeva tiedotusjärjestelmä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, OLAFin ja Venäjän viranomaisen välillä.

| (4) | Näiden tietojen ja perustettavan tiedotusjärjestelmän avulla olisi voitava seurata kyseessä olevien tavaroiden vientiä Venäjän federaation ja tarvittaessa havaita tapaukset, joissa tuki ei ole ollut aiheellinen, vaan se on perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(4)

Näiden tietojen ja perustettavan tiedotusjärjestelmän avulla olisi voitava seurata kyseessä olevien tavaroiden vientiä Venäjän federaation ja tarvittaessa havaita tapaukset, joissa tuki ei ole ollut aiheellinen, vaan se on perittävä takaisin.

| (5) | Tämän asetuksen säännösten soveltamisesta tehdään arvio riittävän pitkän soveltamisajan kuluttua. Tällainen arviointi saattaa soveltuvin osin johtaa siihen, että järjestelmää laajennetaan koskemaan myös muiden tuotteiden vientiä ja että säädettyjen velvoitteiden noudattamisesta tai noudattamatta jättämisestä aiheutuu taloudellisia seuraamuksia. |
| --- | --- |

(5)

Tämän asetuksen säännösten soveltamisesta tehdään arvio riittävän pitkän soveltamisajan kuluttua. Tällainen arviointi saattaa soveltuvin osin johtaa siihen, että järjestelmää laajennetaan koskemaan myös muiden tuotteiden vientiä ja että säädettyjen velvoitteiden noudattamisesta tai noudattamatta jättämisestä aiheutuu taloudellisia seuraamuksia.

| (6) | Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (5) 16 artiklan 4 kohdassa täsmennetään, että komissio voi erityistapauksissa säätää, että tuonti voidaan todistaa tietyllä asiakirjalla tai muulla tavalla. Tämän asetuksen mukaisen viennin osalta Venäjän viranomaisten antamia tietoja olisi näin ollen pidettävä uudenlaisena todisteena muiden hyväksyttävien todisteiden rinnalla. |
| --- | --- |

(6)

Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (5) 16 artiklan 4 kohdassa täsmennetään, että komissio voi erityistapauksissa säätää, että tuonti voidaan todistaa tietyllä asiakirjalla tai muulla tavalla. Tämän asetuksen mukaisen viennin osalta Venäjän viranomaisten antamia tietoja olisi näin ollen pidettävä uudenlaisena todisteena muiden hyväksyttävien todisteiden rinnalla.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan Venäjän federaatioon, jäljempänä ’Venäjä’, vietävien CN-koodeihin 0201, 0202 ja 0203 kuuluvien naudanliha- ja sianlihatuotteiden toimituksiin, joiden vienti-ilmoituksissa haetaan vientitukea.

Tätä asetusta ei sovelleta ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuihin toimituksiin silloin, kun niiden määrä on alle 3 000 kg.

2 artikla

Viejän, joka haluaa soveltaa 4 artiklan 2 kohdan säännöksiä, on ilmoitettava 10 työpäivän kuluessa siitä, kun tuotteet purettiin Venäjällä, viejäjäsenvaltioiden nimeämälle keskusviranomaiselle jokaisesta vienti-ilmoituksesta seuraavat tiedot:

| a) | vienti-ilmoituksen numero, vientitullitoimipaikka ja vientiin liittyvien tullimuodollisuuksien täyttöpäivä; |
| --- | --- |

a)

vienti-ilmoituksen numero, vientitullitoimipaikka ja vientiin liittyvien tullimuodollisuuksien täyttöpäivä;

| b) | tavaran kuvaus ja tavaroiden kahdeksannumeroinen CN-koodi; |
| --- | --- |

b)

tavaran kuvaus ja tavaroiden kahdeksannumeroinen CN-koodi;

| c) | nettopaljous kilogrammoina; |
| --- | --- |

c)

nettopaljous kilogrammoina;

| d) | TIR-carnet’n numero tai sisäistä passitusta koskevan Venäjän valvonta-asiakirjan (DKD) viitenumero taikka tavaroiden luovutuksesta kulutukseen Venäjällä annetun TD1/IM40-ilmoituksen numero; |
| --- | --- |

d)

TIR-carnet’n numero tai sisäistä passitusta koskevan Venäjän valvonta-asiakirjan (DKD) viitenumero taikka tavaroiden luovutuksesta kulutukseen Venäjällä annetun TD1/IM40-ilmoituksen numero;

| e) | tarvittaessa kontin numero; |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa kontin numero;

| f) | kuljetusvälineen tunnistenumero ja/tai nimi, silloin kun lähetys saapui Venäjälle; |
| --- | --- |

f)

kuljetusvälineen tunnistenumero ja/tai nimi, silloin kun lähetys saapui Venäjälle;

| g) | sen tullivalvonnassa olevan varaston lupanumero, jonne tavarat toimitettiin Venäjällä; |
| --- | --- |

g)

sen tullivalvonnassa olevan varaston lupanumero, jonne tavarat toimitettiin Venäjällä;

| h) | päivämäärä, jona tavarat toimitettiin tullivalvonnassa olevaan varastoon Venäjällä. |
| --- | --- |

h)

päivämäärä, jona tavarat toimitettiin tullivalvonnassa olevaan varastoon Venäjällä.

3 artikla

1.   Edellä 2 artiklassa mainitun jäsenvaltion keskusviranomaisen on toimitettava vastaanotetut tiedot OLAFille sähköpostilla kahden työpäivän kuluessa niiden vastaan-ottamisesta.

2.   OLAF toimittaa 2 artiklassa mainitut tiedot ja jokaisen vientitapahtuman tunnusnumeron Venäjän tulliviranomaisille heti ne saatuaan.

3.   OLAF ilmoittaa kyseessä olevan jäsenvaltion keskusviranomaiselle tapauksen mukaan joko Venäjän tulliviranomaisten antaman vastauksen kahden työpäivän kuluessa sen vastaanottamisesta tai sen, että kyseiset viranomaiset eivät ole antaneet vastausta, kahden työpäivän kuluessa Venäjän viranomaisille hallinnollisessa järjestelyssä vahvistetun kolmen viikon vastausajan päättymisestä.

4 artikla

1.   Edellä 1 ja 2 artiklassa tarkoitetut tiedot eivät ole lisäedellytyksiä kyseisten alojen vientitukien myöntämisestä annettujen säännösten soveltamiselle.

2.   Edellä 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua Venäjän viranomaisten vastausta, mikäli se on myönteinen, pidetään todisteena tuontia koskevien tullimuodollisuuksien täyttymisestä asetuksen (EY) N:o 800/1999 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

5 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 2584/2000.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

6 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 298, 25.11.2000, s. 16.

2

(3)  Katso liite I.

3

(4)  EYVL L 327, 28.11.1997, s. 48.

4

(5)  EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11.

5

---

LIITE I

Kumottu asetus ja luettelo sen muutoksista

| Komission asetus (EY) N:o 2584/2000 | (EYVL L 298, 25.11.2000, s. 16) |
| --- | --- |
| Komission asetus (EY) N:o 44/2003 | (EUVL L 7, 11.1.2003, s. 58) |

Komission asetus (EY) N:o 2584/2000

(EYVL L 298, 25.11.2000, s. 16)

Komission asetus (EY) N:o 44/2003

(EUVL L 7, 11.1.2003, s. 58)

---

LIITE II

Vastaavuustaulukko

| Asetus (EY) N:o 2584/2000 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1–4 artikla | 1–4 artikla |
| — | 5 artikla |
| 5 artiklan 1 kohta | 6 artikla |
| 5 artiklan 2 kohta | — |
| — | Liite I |
| — | Liite II |

Asetus (EY) N:o 2584/2000

Tämä asetus

1–4 artikla

1–4 artikla

—

5 artikla

5 artiklan 1 kohta

6 artikla

5 artiklan 2 kohta

—

—

Liite I

—

Liite II

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/47

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1181/2008,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2008,

Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 616/2007 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 144 artiklan 1 kohdan ja 148 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

ottaa huomioon yhteisesti hyväksyttyinä pöytäkirjamerkintöinä tehtävistä sopimuksista Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan sekä Euroopan yhteisön ja Thaimaan kuningaskunnan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen 1994 (GATT 1994 -sopimuksen) XXVIII artiklan nojalla siipikarjanlihaa koskevien myönnytysten muuttamisesta 29 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/360/EY (2) ja erityisesti sen 2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 616/2007 (3) 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että tuontitodistushakemuksia jätettäessä on asetettava vakuus, joka on 50 euroa 100 kilogrammalta. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 616/2007 (3) 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että tuontitodistushakemuksia jätettäessä on asetettava vakuus, joka on 50 euroa 100 kilogrammalta.

| (2) | Brasiliasta peräisin olevien tuotteiden tuontiin sovellettavien uusien edellytysten vuoksi olisi vahvistettava todistukseen liittyvä vakuus soveltuvalle tasolle tariffikiintiöiden riittävän hallinnoinnin varmistamiseksi ja jotta toimijoilla olisi riittävä pääsy kyseisiin kiintiöihin. |
| --- | --- |

(2)

Brasiliasta peräisin olevien tuotteiden tuontiin sovellettavien uusien edellytysten vuoksi olisi vahvistettava todistukseen liittyvä vakuus soveltuvalle tasolle tariffikiintiöiden riittävän hallinnoinnin varmistamiseksi ja jotta toimijoilla olisi riittävä pääsy kyseisiin kiintiöihin.

| (3) | Vakuuden alentamisen vuoksi ja samoin riittävän hallinnoinnin varmistamiseksi olisi korotettava enimmäismäärää, jota kullakin toimijalla on oikeus hakea ryhmän 1 kiintiöiden osalta. |
| --- | --- |

(3)

Vakuuden alentamisen vuoksi ja samoin riittävän hallinnoinnin varmistamiseksi olisi korotettava enimmäismäärää, jota kullakin toimijalla on oikeus hakea ryhmän 1 kiintiöiden osalta.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 616/2007 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 616/2007 olisi muutettava.

| (5) | Koska seuraavan osakauden hakemusten jättöaika alkaa 1 päivänä joulukuuta 2008, on välttämätöntä, että tätä asetusta sovelletaan kyseisestä päivästä. |
| --- | --- |

(5)

Koska seuraavan osakauden hakemusten jättöaika alkaa 1 päivänä joulukuuta 2008, on välttämätöntä, että tätä asetusta sovelletaan kyseisestä päivästä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 616/2007 4 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Todistushakemuksen on koskettava vähintään 100:aa tonnia ja enintään 10:tä prosenttia asianomaisella osakaudella käytettävissä olevasta määrästä. Ryhmien 2 ja 3 osalta todistushakemus voi kuitenkin koskea enintään 5:tä prosenttia kyseisessä kiintiössä kyseisen osakauden aikana käytettävissä olevasta määrästä.

Ryhmien 3, 6 ja 8 osalta vähimmäismäärä, jota todistushakemuksen on koskettava, on kuitenkin ainoastaan 10 tonnia”.

2 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 616/2007 5 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tuontitodistushakemuksia jätettäessä on asetettava vakuus, joka on 50 euroa 100 kilogrammalta.

Ryhmiä 1, 4 ja 7 koskevien hakemusten osalta vakuuden määrä on kuitenkin 10 euroa 100 kilogrammalta.”

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä joulukuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 138, 30.5.2007, s. 10.

2

(3)  EUVL L 142, 5.6.2007, s. 5.

3

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/49

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1182/2008,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2008,

voin yksityiselle varastoinnille myönnettävän tuen määrän vahvistamisesta ennakolta vuodeksi 2009

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 43 artiklan a ja d alakohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 28 artiklassa säädetään tuen myöntämisestä voin yksityiselle varastoinnille. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 28 artiklassa säädetään tuen myöntämisestä voin yksityiselle varastoinnille.

| (2) | Voin hintojen ja varastoinnin kehityksen perusteella markkinoilla vallitsee epätasapaino, joka voidaan poistaa tai jota voidaan vähentää kausittaisella varastoinnilla. Nykyisen markkinatilanteen vuoksi on aiheellista myöntää tukea voin yksityiselle varastoinnille 1 päivästä tammikuuta 2009. |
| --- | --- |

(2)

Voin hintojen ja varastoinnin kehityksen perusteella markkinoilla vallitsee epätasapaino, joka voidaan poistaa tai jota voidaan vähentää kausittaisella varastoinnilla. Nykyisen markkinatilanteen vuoksi on aiheellista myöntää tukea voin yksityiselle varastoinnille 1 päivästä tammikuuta 2009.

| (3) | Yksityisen varastoinnin tuen myöntämistä koskevista yhteisistä säännöistä eräiden maataloustuotteiden alalla 20 päivänä elokuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 826/2008 (2) vahvistetaan yksityisen varastoinnin tukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat yhteiset säännöt. |
| --- | --- |

(3)

Yksityisen varastoinnin tuen myöntämistä koskevista yhteisistä säännöistä eräiden maataloustuotteiden alalla 20 päivänä elokuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 826/2008 (2) vahvistetaan yksityisen varastoinnin tukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat yhteiset säännöt.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 826/2008 6 artiklan mukaisesti ennakolta vahvistettu tuki on myönnettävä mainitun asetuksen III luvussa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen ja edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 826/2008 6 artiklan mukaisesti ennakolta vahvistettu tuki on myönnettävä mainitun asetuksen III luvussa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen ja edellytysten mukaisesti.

| (5) | Tämän toimenpiteen täytäntöönpanon helpottamiseksi ottamalla huomioon jäsenvaltioissa voimassa oleva käytäntö asetuksen (EY) N:o 826/2008 7 artiklan 3 kohdan olisi koskettava ainoastaan tuotteita, jotka on viety kokonaisuudessaan varastoon. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön kyseistä artiklaa koskeva poikkeus. |
| --- | --- |

(5)

Tämän toimenpiteen täytäntöönpanon helpottamiseksi ottamalla huomioon jäsenvaltioissa voimassa oleva käytäntö asetuksen (EY) N:o 826/2008 7 artiklan 3 kohdan olisi koskettava ainoastaan tuotteita, jotka on viety kokonaisuudessaan varastoon. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön kyseistä artiklaa koskeva poikkeus.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 29 artiklan mukaisesti tuki on vahvistettava varastointikustannusten sekä tuoreen voin ja varastoidun voin ennakoidun hintakehityksen perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 29 artiklan mukaisesti tuki on vahvistettava varastointikustannusten sekä tuoreen voin ja varastoidun voin ennakoidun hintakehityksen perusteella.

| (7) | On aiheellista vahvistaa kyseisten tuotteiden varastoonvienti- ja varastostapoistamiskustannuksille sekä kylmävarastoinnin päiväkohtaisille kustannuksille ja rahoituskustannuksille myönnettävä tuki. |
| --- | --- |

(7)

On aiheellista vahvistaa kyseisten tuotteiden varastoonvienti- ja varastostapoistamiskustannuksille sekä kylmävarastoinnin päiväkohtaisille kustannuksille ja rahoituskustannuksille myönnettävä tuki.

| (8) | Jos varastointia koskevat tiedot sisältyvät jo tukihakemukseen, on hallinnollisen tehokkuuden ja yksinkertaistamisen vuoksi aiheellista luopua vaatimuksesta, joka koskee samojen tietojen ilmoittamista sen jälkeen kun asetuksen (EY) N:o 826/2008 20 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettu sopimus on tehty. |
| --- | --- |

(8)

Jos varastointia koskevat tiedot sisältyvät jo tukihakemukseen, on hallinnollisen tehokkuuden ja yksinkertaistamisen vuoksi aiheellista luopua vaatimuksesta, joka koskee samojen tietojen ilmoittamista sen jälkeen kun asetuksen (EY) N:o 826/2008 20 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettu sopimus on tehty.

| (9) | Yksinkertaistamisen ja logistisen tehokkuuden vuoksi voidaan luopua vaatimuksesta, joka koskee sopimusnumeron merkitsemistä kuhunkin varastoituun yksikköön, jos sopimusnumero merkitään varastokirjanpitoon. |
| --- | --- |

(9)

Yksinkertaistamisen ja logistisen tehokkuuden vuoksi voidaan luopua vaatimuksesta, joka koskee sopimusnumeron merkitsemistä kuhunkin varastoituun yksikköön, jos sopimusnumero merkitään varastokirjanpitoon.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tässä asetuksessa säädetään asetuksen (EY) N:o 1234/2007 28 artiklan a alakohdassa tarkoitetun suolatun ja suolattoman voin yksityiselle varastoinnille myönnettävästä tuesta.

2 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 826/2008 säännöksiä sovelletaan, jollei tässä asetuksessa muuta säädetä.

2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 826/2008 7 artiklan 3 kohdassa säädetään, hakemusten on koskettava ainoastaan tuotteita, jotka on viety kokonaisuudessaan varastoon.

3 artikla

Asetuksen (EY) N:o 826/2008 16 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu mittayksikkö on varastointierä, joka vastaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan tuotteen vähintään yhden tonnin painoista koostumukseltaan ja laadultaan yhdenmukaista samassa tehtaassa tuotettua määrää, joka on tuotu samana päivänä samaan varastoon.

4 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetuille tuotteille myönnettävä tuki on

| — | 15,62 euroa varastoitua tonnia kohden kiinteiden varastointikustannusten osalta, |
| --- | --- |

—

15,62 euroa varastoitua tonnia kohden kiinteiden varastointikustannusten osalta,

| — | 0,44 euroa tonnia ja sopimusvarastointipäivää kohden. |
| --- | --- |

—

0,44 euroa tonnia ja sopimusvarastointipäivää kohden.

2.   Sopimusvarastoon viennin on tapahduttava 1 päivän tammikuuta ja 15 päivän elokuuta 2009 välisenä aikana. Varastosta poistaminen voi tapahtua aikaisintaan 16 päivästä elokuuta 2009 alkaen. Sopimusvarastointi päättyy varastostapoistamista edeltävänä päivänä tai viimeistään varastoonvientiä seuraavan vuoden helmikuun viimeisenä päivänä.

3.   Tukea voidaan myöntää ainoastaan silloin kun sopimusvarastointijakso on 90–227 päivää.

5 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle joka tiistai kello 12 mennessä Brysselin aikaa määrät, joiden osalta sopimuksia on tehty asetuksen (EY) N:o 826/2008 35 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, sekä tuotemäärät, joiden osalta hakemuksia sopimusten tekemiseksi on jätetty.

6 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 826/2008 20 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohtaa ei sovelleta.

2.   Jäsenvaltiot voivat luopua asetuksen (EY) N:o 826/2008 22 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuista sopimusnumeron merkitsemistä koskevista vaatimuksista edellyttäen, että varaston pitäjä sitoutuu kirjaamaan sopimusnumeron mainitun asetuksen liitteessä I olevassa III kohdassa tarkoitettuun rekisteriin.

7 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009 jätettyihin tukihakemuksiin.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 223, 21.8.2008, s. 3.

2

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/51

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1183/2008,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2008,

oliiviöljyn kaupan pitämistä koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1019/2002 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) ja erityisesti sen 113 artiklan 1 kohdan a alakohdan, 121 artiklan h alakohdan ja 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1019/2002 (2) säädetään oliiviöljyjä koskevien eräiden vapaaehtoisten mainintojen merkitsemisjärjestelmästä. Mainitun asetuksen 5 artiklan c alakohdan mukaisesti neitsytoliiviöljyjen aistinvaraisia ominaisuuksia koskevia mainintoja voidaan käyttää pakkausmerkinnöissä vain, jos ne perustuvat oliiviöljyn ja uutetun oliiviöljyn ominaisuuksista sekä niiden määritysmenetelmistä 11 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2568/91 (3) säädetyn määritysmenetelmän tuloksiin. Asetuksen (EY) N:o 1019/2002 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseistä säännöstä olisi sovellettava 30 päivästä marraskuuta 2008. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1019/2002 (2) säädetään oliiviöljyjä koskevien eräiden vapaaehtoisten mainintojen merkitsemisjärjestelmästä. Mainitun asetuksen 5 artiklan c alakohdan mukaisesti neitsytoliiviöljyjen aistinvaraisia ominaisuuksia koskevia mainintoja voidaan käyttää pakkausmerkinnöissä vain, jos ne perustuvat oliiviöljyn ja uutetun oliiviöljyn ominaisuuksista sekä niiden määritysmenetelmistä 11 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2568/91 (3) säädetyn määritysmenetelmän tuloksiin. Asetuksen (EY) N:o 1019/2002 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseistä säännöstä olisi sovellettava 30 päivästä marraskuuta 2008.

| (2) | Kansainvälisen oliiviöljyneuvoston (IOOC) tutkimustyö aistinvaraisten ominaisuuksien uusien arviointimenetelmien kehittämiseksi ja neitsytoliiviöljyjen positiivisia ominaisuuksia kuvaavien mainintojen monipuolistamiseksi on päättynyt marraskuussa 2007. Yhteisön sääntelyn mukauttaminen IOOC:n tarkistettuun menetelmään merkitsee sitä, että asetuksen (EY) N:o 1019/2002 5 artiklan c alakohtaa olisi muutettava. Mukautus on osa useiden oliiviöljyn pakkausmerkintöjä koskevien sääntöjen muuttamista. Sääntöjen on määrä tulla voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2009. Erityisesti toimijoiden, joiden on mukautettava tuotteidensa pakkausmerkintöjä, olisi suotavaa soveltaa voimassa olevia 5 artiklan c alakohdan säännöksiä 30 päivän marraskuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välille rajoittuvalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisen oliiviöljyneuvoston (IOOC) tutkimustyö aistinvaraisten ominaisuuksien uusien arviointimenetelmien kehittämiseksi ja neitsytoliiviöljyjen positiivisia ominaisuuksia kuvaavien mainintojen monipuolistamiseksi on päättynyt marraskuussa 2007. Yhteisön sääntelyn mukauttaminen IOOC:n tarkistettuun menetelmään merkitsee sitä, että asetuksen (EY) N:o 1019/2002 5 artiklan c alakohtaa olisi muutettava. Mukautus on osa useiden oliiviöljyn pakkausmerkintöjä koskevien sääntöjen muuttamista. Sääntöjen on määrä tulla voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2009. Erityisesti toimijoiden, joiden on mukautettava tuotteidensa pakkausmerkintöjä, olisi suotavaa soveltaa voimassa olevia 5 artiklan c alakohdan säännöksiä 30 päivän marraskuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välille rajoittuvalla ajanjaksolla.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1019/2002 5 artiklan c alakohdan soveltamispäivää olisi sen vuoksi siirrettävä 1 päivään heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1019/2002 5 artiklan c alakohdan soveltamispäivää olisi sen vuoksi siirrettävä 1 päivään heinäkuuta 2009.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1019/2002 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1019/2002 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1019/2002 12 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Asetuksen 5 artiklan c alakohtaa sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2009.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 30 päivästä marraskuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 155, 14.6.2002, s. 27.

2

(3)  EYVL L 248, 5.9.1991, s. 1.

3

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/52

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1184/2008,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2008,

Ranskan lipun alla purjehtivien alusten sillin kalastuksen kieltämisestä EY:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla Vb, VIb ja VIaN

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2008 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Näiltä aluksilta kielletään kyseisen pyydetyn kannan aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUVL L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

LIITE

| Nro | 62/T&Q |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | FRA |
| Kanta | HER/5B6ANB. |
| Laji | Silli (Clupea harengus) |
| Alue | EY:n ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN |
| Päivämäärä | 8.10.2008 |

Nro

62/T&Q

Jäsenvaltio

FRA

Kanta

HER/5B6ANB.

Laji

Silli (Clupea harengus)

Alue

EY:n ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN

Päivämäärä

8.10.2008

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/54

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1185/2008,

annettu 28. marraskuuta 2008,

Bulgarian lipun alla purjehtivien alusten piikkikampelan kalastuksen kieltämisestä Mustallamerellä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 20 päivänä joulukuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1579/2007 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008. |
| --- | --- |

(1)

Eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 20 päivänä joulukuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1579/2007 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2008 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Näiltä aluksilta kielletään kyseisen pyydetyn kannan aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUVL L 346, 29.12.2007, s. 1.

3

---

LIITE

| Nro | 01/MED |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | BGR |
| Kanta | TUR/F3742C |
| Laji | Piikkikampela (Psetta maxima) |
| Alue | Mustameri |
| Päivämäärä | 15.9.2008 |

Nro

01/MED

Jäsenvaltio

BGR

Kanta

TUR/F3742C

Laji

Piikkikampela (Psetta maxima)

Alue

Mustameri

Päivämäärä

15.9.2008

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/56

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1186/2008,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2008,

vilja-alalla 1 päivästä joulukuuta 2008 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [korkealaatuinen tavallinen vehnä], 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [korkealaatuinen tavallinen vehnä], 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa.

| (4) | Tuontitullit olisi vahvistettava 1 päivästä joulukuuta 2008 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan. |
| --- | --- |

(4)

Tuontitullit olisi vahvistettava 1 päivästä joulukuuta 2008 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan.

| (5) | Eräiden viljojen tuontitullien väliaikaisesta suspendoinnista markkinointivuonna 2008/2009 26 päivänä kesäkuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 608/2008 (3) mukaisesti eräiden tällä asetuksella vahvistettujen tullien kantaminen kuitenkin keskeytetään, |
| --- | --- |

(5)

Eräiden viljojen tuontitullien väliaikaisesta suspendoinnista markkinointivuonna 2008/2009 26 päivänä kesäkuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 608/2008 (3) mukaisesti eräiden tällä asetuksella vahvistettujen tullien kantaminen kuitenkin keskeytetään,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vilja-alan tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II lueteltujen tekijöiden perusteella 1 päivästä joulukuuta 2008.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUVL L 166, 27.6.2008, s. 19.

3

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 1 päivästä joulukuuta 2008 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 23,12 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 21,34 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 23,12 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

23,12

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

21,34

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

21,34

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

23,12

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

14.11.2008-27.11.2008

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 125,25 |
| Palkkio Meksikon-lahdella | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

190,56

112,79

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

241,10

231,10

211,10

125,25

Palkkio Meksikon-lahdella

—

12,34

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 11,99 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 10,09 EUR/t |

2.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

11,99 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

10,09 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

DIREKTIIVIT

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/59

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2008/96/EY,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2008,

tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan c alakohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 1692/96/EY (3) määritellyllä Euroopan laajuisella liikenneverkolla on keskeinen merkitys tuettaessa Euroopan yhdentymistä ja yhteenkuuluvuutta ja varmistettaessa korkea hyvinvoinnin taso. Erityisesti olisi taattava korkea turvallisuuden taso. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 1692/96/EY (3) määritellyllä Euroopan laajuisella liikenneverkolla on keskeinen merkitys tuettaessa Euroopan yhdentymistä ja yhteenkuuluvuutta ja varmistettaessa korkea hyvinvoinnin taso. Erityisesti olisi taattava korkea turvallisuuden taso.

| (2) | Komissio totesi 12 päivänä syyskuuta 2001 julkaisemassaan valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika”, että on tehtävä turvallisuusvaikutusten arviointeja ja tieturvallisuusauditointeja, jotta voidaan määritellä ne tieosuudet yhteisössä, joilla tapahtuu paljon onnettomuuksia, ja hallita niitä. Lisäksi siinä asetettiin tavoitteeksi tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen Euroopan unionissa vuosien 2001 ja 2010 välillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio totesi 12 päivänä syyskuuta 2001 julkaisemassaan valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika”, että on tehtävä turvallisuusvaikutusten arviointeja ja tieturvallisuusauditointeja, jotta voidaan määritellä ne tieosuudet yhteisössä, joilla tapahtuu paljon onnettomuuksia, ja hallita niitä. Lisäksi siinä asetettiin tavoitteeksi tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen Euroopan unionissa vuosien 2001 ja 2010 välillä.

| (3) | Tiedonannossaan ”Tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma – Tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä: yhteinen vastuu”, joka on päivätty 2 päivänä kesäkuuta 2003, komissio totesi, että tieinfrastruktuurin on oltava tieturvallisuuspolitiikan kolmas osatekijä ja että sen on edistettävä onnettomuuksien vähentämiseen tähtäävän yhteisön tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(3)

Tiedonannossaan ”Tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma – Tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä: yhteinen vastuu”, joka on päivätty 2 päivänä kesäkuuta 2003, komissio totesi, että tieinfrastruktuurin on oltava tieturvallisuuspolitiikan kolmas osatekijä ja että sen on edistettävä onnettomuuksien vähentämiseen tähtäävän yhteisön tavoitteen saavuttamista.

| (4) | Viime vuosina autojen suunnittelussa on tapahtunut suurta kehitystä (turvallisuustoimenpiteet sekä uusien teknologioiden kehittäminen ja soveltaminen), mikä on osaltaan vähentänyt tieliikenneonnettomuuksissa kuolleiden tai loukkaantuneiden henkilöiden määrää. Jos vuodeksi 2010 asetettu tavoite halutaan saavuttaa, on toteutettava toimia myös muilla aloilla. Tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinta tarjoaa paljon uusia kehittämismahdollisuuksia, jotka on hyödynnettävä. |
| --- | --- |

(4)

Viime vuosina autojen suunnittelussa on tapahtunut suurta kehitystä (turvallisuustoimenpiteet sekä uusien teknologioiden kehittäminen ja soveltaminen), mikä on osaltaan vähentänyt tieliikenneonnettomuuksissa kuolleiden tai loukkaantuneiden henkilöiden määrää. Jos vuodeksi 2010 asetettu tavoite halutaan saavuttaa, on toteutettava toimia myös muilla aloilla. Tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinta tarjoaa paljon uusia kehittämismahdollisuuksia, jotka on hyödynnettävä.

| (5) | Asianmukaisten menettelyjen käyttöönotto on olennainen keino parantaa tieinfrastruktuurin turvallisuutta Euroopan laajuisessa tieverkossa. Tieturvallisuuden vaikutusarvioinneilla on määrä osoittaa strategisella tasolla infrastruktuurihankkeen eri suunnitelmavaihtoehtojen vaikutukset tieturvallisuuteen, ja niiden olisi oltava tärkeässä osassa sijoitusvaihtoehtoja valittaessa. Tieturvallisuusvaikutusten arviointien tulokset voidaan kirjata useisiin asiakirjoihin. Tieturvallisuusauditoinneilla on lisäksi määrä kartoittaa yksityiskohtaisesti tieinfrastruktuurihankkeeseen liittyvät vaaratekijät. Näin ollen on järkevää kehittää tieturvallisuusvaikutusten arviointeihin ja turvallisuusauditointeihin sovellettavia menettelyjä tieinfrastruktuurien turvallisuuden parantamiseksi Euroopan laajuisessa tieverkossa; tämä ei koske tietunneleita, jotka kuuluvat Euroopan laajuisen tieverkon tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/54/EY (4) soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(5)

Asianmukaisten menettelyjen käyttöönotto on olennainen keino parantaa tieinfrastruktuurin turvallisuutta Euroopan laajuisessa tieverkossa. Tieturvallisuuden vaikutusarvioinneilla on määrä osoittaa strategisella tasolla infrastruktuurihankkeen eri suunnitelmavaihtoehtojen vaikutukset tieturvallisuuteen, ja niiden olisi oltava tärkeässä osassa sijoitusvaihtoehtoja valittaessa. Tieturvallisuusvaikutusten arviointien tulokset voidaan kirjata useisiin asiakirjoihin. Tieturvallisuusauditoinneilla on lisäksi määrä kartoittaa yksityiskohtaisesti tieinfrastruktuurihankkeeseen liittyvät vaaratekijät. Näin ollen on järkevää kehittää tieturvallisuusvaikutusten arviointeihin ja turvallisuusauditointeihin sovellettavia menettelyjä tieinfrastruktuurien turvallisuuden parantamiseksi Euroopan laajuisessa tieverkossa; tämä ei koske tietunneleita, jotka kuuluvat Euroopan laajuisen tieverkon tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/54/EY (4) soveltamisalaan.

| (6) | Useilla jäsenvaltioilla on jo käytössään toimivia tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallintajärjestelmiä. Näiden valtioiden olisi annettava jatkaa nykyisten menetelmiensä käyttämistä, siltä osin kuin ne ovat yhdenmukaisia tämän direktiivin tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Useilla jäsenvaltioilla on jo käytössään toimivia tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallintajärjestelmiä. Näiden valtioiden olisi annettava jatkaa nykyisten menetelmiensä käyttämistä, siltä osin kuin ne ovat yhdenmukaisia tämän direktiivin tavoitteen kanssa.

| (7) | Tutkimus on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionin tieliikenneturvallisuuden parantamisen kannalta. Turvallisuuteen liittyvien osatekijöiden, toimenpiteiden ja menettelyiden kehittäminen ja esilletuonti (mukaan lukien telematiikka) sekä tutkimustulosten jakaminen ovat tärkeässä osassa tieinfrastruktuurin turvallisuutta parannettaessa. |
| --- | --- |

(7)

Tutkimus on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionin tieliikenneturvallisuuden parantamisen kannalta. Turvallisuuteen liittyvien osatekijöiden, toimenpiteiden ja menettelyiden kehittäminen ja esilletuonti (mukaan lukien telematiikka) sekä tutkimustulosten jakaminen ovat tärkeässä osassa tieinfrastruktuurin turvallisuutta parannettaessa.

| (8) | Jo käytössä olevien teiden turvallisuustasoa olisi parannettava suuntaamalla investointeja niihin tieosuuksiin, joilla onnettomuuksia tapahtuu eniten ja/tai joilla niitä voidaan vähentää eniten. Jotta kuljettajat voisivat muuttaa käyttäytymistään ja noudattaa paremmin liikennesääntöjä, erityisesti nopeusrajoituksia, kuljettajien tulisi saada tieto tieosuuksista, joilla tapahtuu paljon onnettomuuksia. |
| --- | --- |

(8)

Jo käytössä olevien teiden turvallisuustasoa olisi parannettava suuntaamalla investointeja niihin tieosuuksiin, joilla onnettomuuksia tapahtuu eniten ja/tai joilla niitä voidaan vähentää eniten. Jotta kuljettajat voisivat muuttaa käyttäytymistään ja noudattaa paremmin liikennesääntöjä, erityisesti nopeusrajoituksia, kuljettajien tulisi saada tieto tieosuuksista, joilla tapahtuu paljon onnettomuuksia.

| (9) | Tieverkon turvallisuusluokituksella voi olla merkittävä vaikutus jo heti sen käyttöönoton jälkeen. Kun tieosuudet, joilla tapahtuu paljon onnettomuuksia, on selvitetty ja korjaavat toimenpiteet toteutettu, turvallisuustarkastusten merkitys ennalta ehkäisevinä toimenpiteinä kasvaa. Säännölliset tarkastukset ovat olennainen keino ehkäistä kaikkiin tienkäyttäjiin, mukaan luettuina suojattomat tielläliikkujat, kohdistuvia vaaroja, myös tietöiden tapauksessa. |
| --- | --- |

(9)

Tieverkon turvallisuusluokituksella voi olla merkittävä vaikutus jo heti sen käyttöönoton jälkeen. Kun tieosuudet, joilla tapahtuu paljon onnettomuuksia, on selvitetty ja korjaavat toimenpiteet toteutettu, turvallisuustarkastusten merkitys ennalta ehkäisevinä toimenpiteinä kasvaa. Säännölliset tarkastukset ovat olennainen keino ehkäistä kaikkiin tienkäyttäjiin, mukaan luettuina suojattomat tielläliikkujat, kohdistuvia vaaroja, myös tietöiden tapauksessa.

| (10) | Turvallisuushenkilöstön koulutuksella ja lupajärjestelmällä, jotka perustuvat jäsenvaltioiden hyväksymiin koulutusohjelmiin ja pätevyysmenettelyihin, olisi voitava varmistaa, että tällä alalla toimivilla henkilöillä on tarvittavat ajantasaiset tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Turvallisuushenkilöstön koulutuksella ja lupajärjestelmällä, jotka perustuvat jäsenvaltioiden hyväksymiin koulutusohjelmiin ja pätevyysmenettelyihin, olisi voitava varmistaa, että tällä alalla toimivilla henkilöillä on tarvittavat ajantasaiset tiedot.

| (11) | Olisi toteutettava toimia, joilla kannustetaan parhaiden käytäntöjen yleisempään ja johdonmukaisempaan vaihtamiseen jäsenvaltioiden kesken turvallisuuden parantamiseksi Euroopan unionin teillä. |
| --- | --- |

(11)

Olisi toteutettava toimia, joilla kannustetaan parhaiden käytäntöjen yleisempään ja johdonmukaisempaan vaihtamiseen jäsenvaltioiden kesken turvallisuuden parantamiseksi Euroopan unionin teillä.

| (12) | Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava suuntaviivoja infrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta tieturvallisuuden korkean tason varmistamiseksi Euroopan unionin teillä. Suuntaviivojen ilmoittaminen komissiolle ja säännöllinen raportointi niiden täytäntöönpanosta mahdollistaa sen, että infrastruktuurien turvallisuutta voidaan parantaa järjestelmällisesti yhteisön tasolla ja siirtyä ajan mittaan kohti tehokkaampaa järjestelmää. Lisäksi muut jäsenvaltiot voivat suuntaviivojen täytäntöönpanoa koskevan raportoinnin ansiosta yksilöidä tehokkaimmat ratkaisut, ja ennen–jälkeen-tutkimuksista saatavan tiedon järjestelmällisen kokoamisen pohjalta voidaan valita tehokkaimmat toimenpiteet tulevaa toimintaa varten. |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava suuntaviivoja infrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta tieturvallisuuden korkean tason varmistamiseksi Euroopan unionin teillä. Suuntaviivojen ilmoittaminen komissiolle ja säännöllinen raportointi niiden täytäntöönpanosta mahdollistaa sen, että infrastruktuurien turvallisuutta voidaan parantaa järjestelmällisesti yhteisön tasolla ja siirtyä ajan mittaan kohti tehokkaampaa järjestelmää. Lisäksi muut jäsenvaltiot voivat suuntaviivojen täytäntöönpanoa koskevan raportoinnin ansiosta yksilöidä tehokkaimmat ratkaisut, ja ennen–jälkeen-tutkimuksista saatavan tiedon järjestelmällisen kokoamisen pohjalta voidaan valita tehokkaimmat toimenpiteet tulevaa toimintaa varten.

| (13) | Tämän direktiivin tieturvallisuusinvestointeja koskevien säännösten soveltamisen ei tulisi rajoittaa jäsenvaltioiden toimivaltaa tieverkon ylläpitoa koskevissa investoinneissa. |
| --- | --- |

(13)

Tämän direktiivin tieturvallisuusinvestointeja koskevien säännösten soveltamisen ei tulisi rajoittaa jäsenvaltioiden toimivaltaa tieverkon ylläpitoa koskevissa investoinneissa.

| (14) | Koska tämän direktiivin tavoitetta, joka on tieturvallisuuden yhdenmukainen ja korkea taso koko Euroopan laajuisessa tieverkossa, ei voida riittävästi saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ja ne voidaan toimien vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(14)

Koska tämän direktiivin tavoitetta, joka on tieturvallisuuden yhdenmukainen ja korkea taso koko Euroopan laajuisessa tieverkossa, ei voida riittävästi saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ja ne voidaan toimien vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (15) | Tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet olisi vahvistettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet olisi vahvistettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) mukaisesti.

| (16) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta hyväksyä perusteet, jotka ovat tarpeen tieinfrastruktuurin tieturvallisuuden hallintakäytäntöjen parantamiseksi ja liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(16)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta hyväksyä perusteet, jotka ovat tarpeen tieinfrastruktuurin tieturvallisuuden hallintakäytäntöjen parantamiseksi ja liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (17) | Riittävät alueet pysäköintiä varten teiden varsilla ovat erittäin tärkeitä rikosten torjunnan lisäksi myös tieturvallisuuden kannalta. Pysäköintialueiden ansioista kuljettajat voivat pitää taukoja ajallaan ja jatkaa matkaansa täysin keskittyneinä. Riittävän monien turvallisten pysäköintialueiden tarjoamisen olisi tämän takia oltava olennainen osa tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallintaa. |
| --- | --- |

(17)

Riittävät alueet pysäköintiä varten teiden varsilla ovat erittäin tärkeitä rikosten torjunnan lisäksi myös tieturvallisuuden kannalta. Pysäköintialueiden ansioista kuljettajat voivat pitää taukoja ajallaan ja jatkaa matkaansa täysin keskittyneinä. Riittävän monien turvallisten pysäköintialueiden tarjoamisen olisi tämän takia oltava olennainen osa tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallintaa.

| (18) | Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (6) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja yhteisön edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne, |
| --- | --- |

(18)

Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (6) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja yhteisön edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä direktiivissä edellytetään, että jäsenvaltiot vahvistavat ja panevat täytäntöön tieturvallisuusvaikutusten arviointeihin, turvallisuusauditointeihin, tieverkon turvallisuuden hallintaan ja turvallisuustarkastuksiin liittyvät menettelyt.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan Euroopan laajuisen tieverkon teihin riippumatta siitä, ovatko ne suunnitteluvaiheessa, rakenteilla vai käytössä.

3.   Jäsenvaltiot voivat myös soveltaa tämän direktiivin säännöksiä hyvinä käytäntöinä sellaiseen kansalliseen tieliikenneinfrastruktuuriin, joka ei kuulu Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon mutta joka on rakennettu kokonaan tai osittain yhteisön rahoituksella.

4.   Tätä direktiiviä ei sovelleta tietunneleihin, jotka kuuluvat direktiivin 2004/54/EY soveltamisalaan.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ’Euroopan laajuisella tieverkolla’ tarkoitetaan päätöksen N:o 1692/96/EY liitteessä I olevassa 2 jaksossa määriteltyä tieverkkoa; |
| --- | --- |

1)

’Euroopan laajuisella tieverkolla’ tarkoitetaan päätöksen N:o 1692/96/EY liitteessä I olevassa 2 jaksossa määriteltyä tieverkkoa;

| 2) | ’toimivaltaisella organisaatiolla’ tarkoitetaan kansallista, alueellista tai paikallista julkista tai yksityistä organisaatiota, joka osallistuu tämän direktiivin täytäntöönpanoon toimivaltansa vuoksi, mukaan luettuina jo ennen tämän direktiivin voimaantuloa olemassa olleet toimivaltaisiksi organisaatioiksi nimetyt elimet, jos ne täyttävät tämän direktiivin vaatimukset; |
| --- | --- |

2)

’toimivaltaisella organisaatiolla’ tarkoitetaan kansallista, alueellista tai paikallista julkista tai yksityistä organisaatiota, joka osallistuu tämän direktiivin täytäntöönpanoon toimivaltansa vuoksi, mukaan luettuina jo ennen tämän direktiivin voimaantuloa olemassa olleet toimivaltaisiksi organisaatioiksi nimetyt elimet, jos ne täyttävät tämän direktiivin vaatimukset;

| 3) | ’tieturvallisuusvaikutusten arvioinnilla’ tarkoitetaan strategista vertailuanalyysia vaikutuksista, joita uuden tien rakentamisella tai jo käytössä olevaan tieverkkoon tehtävillä merkittävillä muutoksilla on tieverkon turvallisuustasoon; |
| --- | --- |

3)

’tieturvallisuusvaikutusten arvioinnilla’ tarkoitetaan strategista vertailuanalyysia vaikutuksista, joita uuden tien rakentamisella tai jo käytössä olevaan tieverkkoon tehtävillä merkittävillä muutoksilla on tieverkon turvallisuustasoon;

| 4) | ’turvallisuusauditoinnilla’ tarkoitetaan riippumatonta, yksityiskohtaista, järjestelmällistä ja teknistä turvallisuuden tarkastusta, joka koskee tieinfrastruktuurihankkeen suunnitelmaratkaisuja ja kattaa kaikki vaiheet suunnittelusta käytön alkuvaiheeseen; |
| --- | --- |

4)

’turvallisuusauditoinnilla’ tarkoitetaan riippumatonta, yksityiskohtaista, järjestelmällistä ja teknistä turvallisuuden tarkastusta, joka koskee tieinfrastruktuurihankkeen suunnitelmaratkaisuja ja kattaa kaikki vaiheet suunnittelusta käytön alkuvaiheeseen;

| 5) | ’onnettomuusalttiiden tieosuuksien luokittelulla’ tarkoitetaan menetelmää tunnistaa, analysoida ja luokitella ne tieverkon osuudet, jotka ovat olleet käytössä yli kolme vuotta ja joilla on tapahtunut suuri määrä kuolemaan johtaneita onnettomuuksia suhteessa liikenteen määrään; |
| --- | --- |

5)

’onnettomuusalttiiden tieosuuksien luokittelulla’ tarkoitetaan menetelmää tunnistaa, analysoida ja luokitella ne tieverkon osuudet, jotka ovat olleet käytössä yli kolme vuotta ja joilla on tapahtunut suuri määrä kuolemaan johtaneita onnettomuuksia suhteessa liikenteen määrään;

| 6) | ’tieverkon turvallisuusluokittelulla’ tarkoitetaan menetelmää tunnistaa, analysoida ja luokitella nykyisen tieverkon osat ottaen huomioon mahdollisuudet niiden turvallisuuden parantamiseen ja onnettomuuskustannusten alentamiseen; |
| --- | --- |

6)

’tieverkon turvallisuusluokittelulla’ tarkoitetaan menetelmää tunnistaa, analysoida ja luokitella nykyisen tieverkon osat ottaen huomioon mahdollisuudet niiden turvallisuuden parantamiseen ja onnettomuuskustannusten alentamiseen;

| 7) | ’turvallisuustarkastuksella’ tarkoitetaan säännöllistä rutiinitarkastusta, jossa todennetaan ne ominaisuudet ja puutteet, jotka turvallisuussyistä vaativat kunnostamista; |
| --- | --- |

7)

’turvallisuustarkastuksella’ tarkoitetaan säännöllistä rutiinitarkastusta, jossa todennetaan ne ominaisuudet ja puutteet, jotka turvallisuussyistä vaativat kunnostamista;

| 8) | ’suuntaviivoilla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden toimenpiteitä, joilla vahvistetaan tässä direktiivissä säädetyissä turvallisuusmenettelyissä noudatettavat vaiheet ja huomioon otettavat tekijät; |
| --- | --- |

8)

’suuntaviivoilla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden toimenpiteitä, joilla vahvistetaan tässä direktiivissä säädetyissä turvallisuusmenettelyissä noudatettavat vaiheet ja huomioon otettavat tekijät;

| 9) | ’infrastruktuurihankkeella’ tarkoitetaan uuden tieinfrastruktuurin rakentamishanketta tai jo käytössä olevaan verkkoon tehtävää merkittävää muutosta, jolla on vaikutusta liikenteeseen. |
| --- | --- |

9)

’infrastruktuurihankkeella’ tarkoitetaan uuden tieinfrastruktuurin rakentamishanketta tai jo käytössä olevaan verkkoon tehtävää merkittävää muutosta, jolla on vaikutusta liikenteeseen.

3 artikla

Infrastruktuurihankkeiden tieturvallisuusvaikutusten arviointi

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikista infrastruktuurihankkeista tehdään tieturvallisuusvaikutusten arviointi.

2.   Tieturvallisuusvaikutusten arviointi on tehtävä suunnitteluvaiheessa ennen infrastruktuurihankkeen hyväksymistä. Arviointia tehdessään jäsenvaltioiden on pyrittävä noudattamaan liitteessä I esitettyjä perusteita.

3.   Tieturvallisuusvaikutusten arvioinnissa on selostettava tieturvallisuusnäkökohdat, jotka vaikuttavat ehdotetun vaihtoehdon valintaan. Siinä on myös annettava kaikki tarvittavat tiedot arvioitujen eri vaihtoehtojen kustannus-hyötyanalyysia varten.

4 artikla

Infrastruktuurihankkeiden turvallisuusauditoinnit

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikista infrastruktuurihankkeista tehdään turvallisuusauditoinnit.

2.   Turvallisuusauditointeja tehdessään jäsenvaltioiden on pyrittävä noudattamaan liitteessä II esitettyjä perusteita.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että nimetään auditoija tekemään auditointi infrastruktuurihankkeen suunnitelmaratkaisuista.

Auditoija nimetään 9 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti, ja hänellä on oltava 9 artiklassa edellytetty tarpeellinen pätevyys ja koulutus. Jos auditoinnin toteuttaa ryhmä, ainakin yhdellä sen jäsenistä on oltava 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu pätevyystodistus.

3.   Tieturvallisuusauditoinnin on oltava erottamaton osa infrastruktuurihankkeen suunnitteluprosessia ja se on tehtävä laadittaessa yleissuunnitelmaa ja tiesuunnitelmaa, ennen tien avaamista liikenteelle sekä käytön alkuvaiheessa.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että auditoija osoittaa turvallisuuden kannalta ratkaisevat suunnittelutekijät auditointiraportissa infrastruktuurihankkeen kussakin vaiheessa. Jos turvallisuuspuutteita todetaan auditoinnin aikana, mutta suunnitelmaa ei muuteta ennen asianomaista liitteessä II mainittua vaihetta, toimivaltaisen organisaation on ilmoitettava syyt tähän auditointiraportin liitteessä.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 4 kohdassa tarkoitettuun raporttiin sisältyy asiaan liittyvät turvallisuutta koskevat suositukset.

5 artikla

Käytössä olevan tieverkon turvallisuuden luokittelu ja turvallisuuden hallinta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että onnettomuusalttiiden tieosuuksien luokittelu ja tieverkon turvallisuusluokittelu toteutetaan vähintään joka kolmas vuosi tehtävän tieverkon käyttöä koskevan selvityksen perusteella. Selvitystä tehtäessä jäsenvaltioiden on pyrittävä noudattamaan liitteessä III olevia kriteerejä.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asiantuntijaryhmä arvioi ne tieosuudet, joka onnettomuusalttiiden tieosuuksien luokittelun ja tieverkon turvallisuusluokittelun tulosten mukaan ovat tärkeydeltään ensisijaisia, suorittamalla paikan päällä tarkastuksia, joissa otetaan huomioon liitteessä III olevassa 3 kohdassa tarkoitetut arviointiperusteet. Asiantuntijaryhmän jäsenistä vähintään yhden on täytettävä 9 artiklan 4 kohdan a alakohdassa asetetut vaatimukset.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että korjaavat toimenpiteet suunnataan 2 kohdassa tarkoitettuihin tieosuuksiin. Etusija on annettava niille liitteessä III olevan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitetuille toimenpiteille, joiden hyöty-kustannussuhde on suurin.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tienkäyttäjiä varoitetaan asianmukaisin liikennemerkein tieinfrastruktuurin niistä osuuksista, joita ollaan kunnostamassa ja jotka voivat näin ollen vaarantaa tienkäyttäjien turvallisuuden. Tällaisilla merkeillä tarkoitetaan myös sekä päivä- että yöaikaan näkyviä merkkejä, jotka on asetettu turvallisen välimatkan päähän, ja niiden on oltava liikennemerkeistä ja -opasteista vuonna 1968 tehdyn Wienin yleissopimuksen määräysten mukaisia.

5.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tienkäyttäjille tiedotetaan asianmukaisin tavoin tieosuudesta, jolla tapahtuu paljon onnettomuuksia. Jos jäsenvaltio päättää käyttää opastetauluja, sen on noudatettava liikennemerkeistä ja -opasteista vuonna 1968 tehdyn Wienin yleissopimuksen määräyksiä.

6 artikla

Turvallisuustarkastukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytössä olevilla teillä tehdään turvallisuustarkastuksia tieturvallisuuteen vaikuttavien näkökohtien määrittelemiseksi ja onnettomuuksien ehkäisemiseksi.

2.   Turvallisuustarkastuksiin kuuluvat tieverkon määräaikaistarkastukset ja selvitykset tietöiden mahdollisista vaikutuksista liikenteen turvallisuuteen.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että määräaikaistarkastukset tekee toimivaltainen organisaatio. Näitä tarkastuksia on tehtävä riittävän usein, jotta voidaan taata riittävä turvallisuustaso kyseisessä tieinfrastruktuurissa.

4.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava suuntaviivat tietöihin sovellettavia tilapäisiä turvallisuustoimenpiteitä varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan mukaisesti vahvistettavia suuntaviivoja. Niiden on myös otettava käyttöön sopiva tarkastusjärjestelmä sen varmistamiseksi, että suuntaviivoja sovelletaan asianmukaisesti.

7 artikla

Tiedonhallinta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltainen organisaatio laatii onnettomuusraportin jokaisesta 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tiellä tapahtuneesta kuolemaan johtaneesta onnettomuudesta. Jäsenvaltioiden on pyrittävä sisällyttämään raporttiin kaikki liitteessä IV mainitut tiedot.

2.   Jäsenvaltioiden on laskettava alueellaan tapahtuvan kuolemaan johtavan onnettomuuden keskimääräiset sosiaaliset kustannukset ja vakavaan loukkaantumiseen johtavan onnettomuuden keskimääräiset sosiaaliset kustannukset. Jäsenvaltiot voivat halutessaan käyttää tarkempaa luokittelua näille kustannuksille, jotka on päivitettävä vähintään joka viides vuosi.

8 artikla

Suuntaviivojen vahvistaminen ja ilmoittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että jos suuntaviivoja ei vielä ole, ne vahvistetaan viimeistään 19 päivänä joulukuuta 2011 toimivaltaisten organisaatioiden tukemiseksi tämän direktiivin soveltamisessa.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä suuntaviivat komissiolle kolmen kuukauden kuluessa niiden hyväksymisestä tai muuttamisesta.

3.   Komissio asettaa ne saataville julkiselle verkkosivulle.

9 artikla

Auditoijien nimeäminen ja koulutus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että turvallisuusauditoijien koulutusohjelmat vahvistetaan viimeistään 19 päivänä joulukuuta 2011, jos niitä ei ole vielä olemassa.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun turvallisuusauditoijat hoitavat tähän direktiiviin perustuvia tehtäviä, he suorittavat peruskoulutuksen, jonka tuloksena heille myönnetään pätevyystodistus, ja osallistuvat säännölliseen täydennyskoulutukseen.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että turvallisuusauditoijilla on pätevyystodistus. Ennen tämän direktiivin voimaantuloa myönnetyt todistukset on tunnustettava.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että auditoijat nimetään seuraavien vaatimusten mukaisesti:

| a) | heillä on asiaankuuluva kokemus tai koulutus tiensuunnittelusta, tieliikenteen turvallisuustekniikasta sekä onnettomuusanalyysista; |
| --- | --- |

a)

heillä on asiaankuuluva kokemus tai koulutus tiensuunnittelusta, tieliikenteen turvallisuustekniikasta sekä onnettomuusanalyysista;

| b) | kahden vuoden kuluttua siitä, kun jäsenvaltiot ovat vahvistaneet 8 artiklan mukaiset suuntaviivat, turvallisuusauditointeja saavat tehdä ainoastaan sellaiset auditoijat tai asiantuntijaryhmät, joihin auditoijat kuuluvat, jotka täyttävät 2 ja 3 kohdassa asetetut vaatimukset; |
| --- | --- |

b)

kahden vuoden kuluttua siitä, kun jäsenvaltiot ovat vahvistaneet 8 artiklan mukaiset suuntaviivat, turvallisuusauditointeja saavat tehdä ainoastaan sellaiset auditoijat tai asiantuntijaryhmät, joihin auditoijat kuuluvat, jotka täyttävät 2 ja 3 kohdassa asetetut vaatimukset;

| c) | auditoija ei auditoinnin ajankohtana osallistu sen infrastruktuurihankkeen suunnitteluun tai toteutukseen, jota hän auditoi. |
| --- | --- |

c)

auditoija ei auditoinnin ajankohtana osallistu sen infrastruktuurihankkeen suunnitteluun tai toteutukseen, jota hän auditoi.

10 artikla

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Komissio perustaa Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuulumattomien Euroopan unionin teiden turvallisuuden parantamiseksi yhtenäisen järjestelmän, jossa vaihdetaan jäsenvaltioiden kesken parhaita käytäntöjä, jotka koskevat muun muassa olemassa olevan tieinfrastruktuurin turvallisuushankkeita ja hyväksi havaittua tieturvallisuustekniikkaa.

11 artikla

Turvallisuuden hallintakäytäntöjen jatkuva parantaminen

1.   Komissio helpottaa ja jäsentää jäsenvaltioiden välistä osaamisen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa hyödyntämällä asiaankuuluvilta kansainvälisiltä foorumeilta saatuja kokemuksia Euroopan unionin tieinfrastruktuureja koskevan turvallisuuden hallinnan jatkuvaa parantamista varten.

2.   Komissiota avustaa 13 artiklassa tarkoitettu komitea. Jos edellytetään erityistoimenpiteitä, ne hyväksytään 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti.

3.   Asiaan liittyviä valtiosta riippumattomia organisaatioita, jotka toimivat tieinfrastruktuurien turvallisuuden ja hallinnon alalla, voidaan tarvittaessa kuulla teknisiin turvallisuusnäkökohtiin liittyvissä kysymyksissä.

12 artikla

Mukauttaminen tekniikan kehitykseen

Tämän direktiivin liitteet mukautetaan tekniikan kehitykseen 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

13 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

14 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 19 päivänä joulukuuta 2010. Niiden on viipymättä toimitettava kyseiset säädökset kirjallisina komissiolle.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

16 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä marraskuuta 2008.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-P. JOUYET

---

(1)  EUVL C 168, 20.7.2007, s. 71.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 19. kesäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 20. lokakuuta 2008.

2

(3)  EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1.

3

(4)  EUVL L 167, 30.4.2004, s. 39.

4

(5)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

6

---

LIITE I

INFRASTRUKTUURIHANKKEIDEN TIETURVALLISUUSVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

| 1. | Tieturvallisuusvaikutusten arvioinnin osat:






  a) | ongelman määrittely; |
| --- | --- | --- |

1.

Tieturvallisuusvaikutusten arvioinnin osat:

a)

ongelman määrittely;

| b) | nykytilanne ja nollavaihtoehto; |
| --- | --- |

b)

nykytilanne ja nollavaihtoehto;

| c) | tieturvallisuutta koskevat tavoitteet; |
| --- | --- |

c)

tieturvallisuutta koskevat tavoitteet;

| d) | analyysi ehdotettujen vaihtoehtojen vaikutuksista tieturvallisuuteen; |
| --- | --- |

d)

analyysi ehdotettujen vaihtoehtojen vaikutuksista tieturvallisuuteen;

| e) | vaihtoehtojen vertailu, joka sisältää myös kustannus-hyötyanalyysin; |
| --- | --- |

e)

vaihtoehtojen vertailu, joka sisältää myös kustannus-hyötyanalyysin;

| f) | mahdollisten ratkaisujen esittely. |
| --- | --- |

f)

mahdollisten ratkaisujen esittely.

| 2. | Huomioon otettava näkökohdat:






  a) | kuolemaan johtaneet ja muut onnettomuudet, onnettomuuksien vähentämistavoitteet nollavaihtoehtoon verrattuna; |
| --- | --- | --- |

2.

Huomioon otettava näkökohdat:

a)

kuolemaan johtaneet ja muut onnettomuudet, onnettomuuksien vähentämistavoitteet nollavaihtoehtoon verrattuna;

| b) | liikenteen reitinvalinta ja liikenteen vaihtelut; |
| --- | --- |

b)

liikenteen reitinvalinta ja liikenteen vaihtelut;

| c) | mahdolliset vaikutukset olemassa oleviin verkkoihin (esimerkiksi poistumiskohdat, tasoliittymät, tasoristeykset); |
| --- | --- |

c)

mahdolliset vaikutukset olemassa oleviin verkkoihin (esimerkiksi poistumiskohdat, tasoliittymät, tasoristeykset);

| d) | tienkäyttäjät, mukaan luettuina suojattomat tienkäyttäjät (kuten jalankulkijat, pyöräilijät ja moottoripyöräilijät); |
| --- | --- |

d)

tienkäyttäjät, mukaan luettuina suojattomat tienkäyttäjät (kuten jalankulkijat, pyöräilijät ja moottoripyöräilijät);

| e) | liikenne (esimerkiksi liikennemäärät, liikenteen koostumus); |
| --- | --- |

e)

liikenne (esimerkiksi liikennemäärät, liikenteen koostumus);

| f) | vuodenaikojen vaihtelu ja sääolosuhteet; |
| --- | --- |

f)

vuodenaikojen vaihtelu ja sääolosuhteet;

| g) | turvallisten pysäköintialueiden riittävyys; |
| --- | --- |

g)

turvallisten pysäköintialueiden riittävyys;

| h) | seisminen toiminta. |
| --- | --- |

h)

seisminen toiminta.

---

LIITE II

TURVALLISUUSAUDITOINNIT INFRASTRUKTUURIHANKKEITA VARTEN

| 1. | Yleissuunnitelmavaiheessa sovellettavat kriteerit:






  a) | maantieteellinen sijainti (esimerkiksi alttius maanvieremille, tulville, lumivyöryille jne.), vuodenaikojen vaihtelu ja ilmasto-olosuhteet sekä seisminen toiminta; |
| --- | --- | --- |

1.

Yleissuunnitelmavaiheessa sovellettavat kriteerit:

a)

maantieteellinen sijainti (esimerkiksi alttius maanvieremille, tulville, lumivyöryille jne.), vuodenaikojen vaihtelu ja ilmasto-olosuhteet sekä seisminen toiminta;

| b) | liittymien tyypit ja niiden väliset etäisyydet; |
| --- | --- |

b)

liittymien tyypit ja niiden väliset etäisyydet;

| c) | kaistojen lukumäärä ja tyyppi; |
| --- | --- |

c)

kaistojen lukumäärä ja tyyppi;

| d) | uudella tiellä sallittava liikenne; |
| --- | --- |

d)

uudella tiellä sallittava liikenne;

| e) | tien toimivuus tieverkossa; |
| --- | --- |

e)

tien toimivuus tieverkossa;

| f) | sääolosuhteet; |
| --- | --- |

f)

sääolosuhteet;

| g) | ajonopeudet; |
| --- | --- |

g)

ajonopeudet;

| h) | poikkileikkaukset (ajoradan leveys, pyörä- ja jalankulkutiet jne.); |
| --- | --- |

h)

poikkileikkaukset (ajoradan leveys, pyörä- ja jalankulkutiet jne.);

| i) | tielinja ja tasausviiva; |
| --- | --- |

i)

tielinja ja tasausviiva;

| j) | näkyvyys; |
| --- | --- |

j)

näkyvyys;

| k) | liittymien järjestely; |
| --- | --- |

k)

liittymien järjestely;

| l) | julkisen liikenteen järjestelyt ja infrastruktuuri; |
| --- | --- |

l)

julkisen liikenteen järjestelyt ja infrastruktuuri;

| m) | tasoristeykset. |
| --- | --- |

m)

tasoristeykset.

| 2. | Tiesuunnitelmavaiheessa sovellettavat kriteerit:






  a) | liikennetekninen muotoilu ja mitoitus; |
| --- | --- | --- |

2.

Tiesuunnitelmavaiheessa sovellettavat kriteerit:

a)

liikennetekninen muotoilu ja mitoitus;

| b) | yhtenäiset liikennemerkit ja tiemerkinnät; |
| --- | --- |

b)

yhtenäiset liikennemerkit ja tiemerkinnät;

| c) | valaistujen teiden ja risteysten valaistus; |
| --- | --- |

c)

valaistujen teiden ja risteysten valaistus;

| d) | tienvarsilaitteet; |
| --- | --- |

d)

tienvarsilaitteet;

| e) | tieympäristö, mukaan lukien kasvillisuus; |
| --- | --- |

e)

tieympäristö, mukaan lukien kasvillisuus;

| f) | kiinteät esteet tien reuna-alueella; |
| --- | --- |

f)

kiinteät esteet tien reuna-alueella;

| g) | turvalliset pysäköintialueet; |
| --- | --- |

g)

turvalliset pysäköintialueet;

| h) | suojattomat tienkäyttäjät (jalankulkijat, pyöräilijät ja moottoripyöräilijät); |
| --- | --- |

h)

suojattomat tienkäyttäjät (jalankulkijat, pyöräilijät ja moottoripyöräilijät);

| i) | tien turvalaitteiden järjestely siten, että tienkäyttäjien tarpeet otetaan huomioon (keskikaistat ja suojakaiteet suojattomille tienkäyttäjille aiheutuvien vaarojen estämiseksi). |
| --- | --- |

i)

tien turvalaitteiden järjestely siten, että tienkäyttäjien tarpeet otetaan huomioon (keskikaistat ja suojakaiteet suojattomille tienkäyttäjille aiheutuvien vaarojen estämiseksi).

| 3. | Ennen tien avaamista liikenteelle sovellettavat kriteerit:






  a) | tienkäyttäjien turvallisuus ja näkyvyys eri olosuhteissa, kuten pimeässä ja odotettavissa olevissa sääolosuhteissa; |
| --- | --- | --- |

3.

Ennen tien avaamista liikenteelle sovellettavat kriteerit:

a)

tienkäyttäjien turvallisuus ja näkyvyys eri olosuhteissa, kuten pimeässä ja odotettavissa olevissa sääolosuhteissa;

| b) | liikennemerkkien ja tiemerkintöjen luettavuus; |
| --- | --- |

b)

liikennemerkkien ja tiemerkintöjen luettavuus;

| c) | päällysteen kunto. |
| --- | --- |

c)

päällysteen kunto.

| 4. | Käytön alkuvaiheessa sovellettavat kriteerit: tieturvallisuuden arviointi käyttäjien todellisen käyttäytymisen perusteella.
  Auditoinnit voivat missä tahansa vaiheessa edellyttää edellisten vaiheiden kriteerien harkitsemista uudelleen. |
| --- | --- |

4.

Käytön alkuvaiheessa sovellettavat kriteerit: tieturvallisuuden arviointi käyttäjien todellisen käyttäytymisen perusteella.

Auditoinnit voivat missä tahansa vaiheessa edellyttää edellisten vaiheiden kriteerien harkitsemista uudelleen.

---

LIITE III

ONNETTOMUUSALTTIIDEN TIEOSUUKSIEN LUOKITTELU JA TIEVERKON TURVALLISUUSLUOKITTELU

1.   Onnettomuusalttiiden tieosuuksien määrittely

Onnettomuusalttiiden tieosuuksien määrittelyssä otetaan huomioon vähintään edellisvuosina tapahtuneiden kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien määrä tiepituuden yksikköä kohti suhteessa liikenteen määrään ja liittymien osalta tällaisten onnettomuuksien määrä liittymittäin.

2.   Niiden tieosuuksien määrittely, jotka analysoidaan osana tieverkon turvallisuusluokittelua

Tieverkon turvallisuusluokittelussa analysoitavien tieosuuksien määrittelyssä otetaan huomioon tieosuudella saavutettavissa olevat säästöt onnettomuuskustannuksissa. Tieosuudet luokitellaan eri ryhmiin. Kunkin tieryhmän tieosuudet analysoidaan ja luokitellaan ottamalla huomioon turvallisuuteen liittyvät tekijät kuten onnettomuustiheys, liikenteen määrä ja typologia.

Kunkin tieryhmän tieverkon turvallisuusluokittelun tuloksena saadaan prioriteettiluettelo niistä tieosuuksista, joilla infrastruktuuriparannusten odotetaan olevan erityisen tehokkaita.

3.   Arviointiperusteet asiantuntijaryhmien paikalla suorittamia tarkastuksia varten:

| a) | tieosuuden kuvaus; |
| --- | --- |

a)

tieosuuden kuvaus;

| b) | viittaus mahdollisiin aiempiin samaa tieosuutta koskeviin raportteihin; |
| --- | --- |

b)

viittaus mahdollisiin aiempiin samaa tieosuutta koskeviin raportteihin;

| c) | mahdollisten onnettomuusraporttien analyysi; |
| --- | --- |

c)

mahdollisten onnettomuusraporttien analyysi;

| d) | onnettomuuksien määrä ja onnettomuuksissa kuolleiden ja vakavasti loukkaantuneiden määrä kolmen edellisvuoden aikana; |
| --- | --- |

d)

onnettomuuksien määrä ja onnettomuuksissa kuolleiden ja vakavasti loukkaantuneiden määrä kolmen edellisvuoden aikana;

| e) | eri aikajaksojen sisällä toteutettavat mahdolliset korjaavat toimenpiteet, esimerkiksi:






  — | kiinteiden esteiden poistaminen tien reuna-alueilta tai esteiden suojaaminen; |
| --- | --- | --- |

e)

eri aikajaksojen sisällä toteutettavat mahdolliset korjaavat toimenpiteet, esimerkiksi:

—

kiinteiden esteiden poistaminen tien reuna-alueilta tai esteiden suojaaminen;

| — | nopeusrajoitusten alentaminen ja paikallisten nopeuksien valvonnan tehostaminen; |
| --- | --- |

—

nopeusrajoitusten alentaminen ja paikallisten nopeuksien valvonnan tehostaminen;

| — | näkyvyyden parantaminen eri sää- ja valaistusolosuhteissa; |
| --- | --- |

—

näkyvyyden parantaminen eri sää- ja valaistusolosuhteissa;

| — | tien reuna-alueiden laitteiden (kuten kaiteiden ja törmäysvaimentimien) turvallisuuden parantaminen; |
| --- | --- |

—

tien reuna-alueiden laitteiden (kuten kaiteiden ja törmäysvaimentimien) turvallisuuden parantaminen;

| — | liikennemerkkien, opasteiden ja tiemerkintöjen johdonmukaisuuden, näkyvyyden, luettavuuden ja sijainnin (mukaan lukien täristävien viivojen käyttö) parantaminen; |
| --- | --- |

—

liikennemerkkien, opasteiden ja tiemerkintöjen johdonmukaisuuden, näkyvyyden, luettavuuden ja sijainnin (mukaan lukien täristävien viivojen käyttö) parantaminen;

| — | suojaaminen putoavilta kiviltä, maanvyörymiltä ja lumivyöryiltä; |
| --- | --- |

—

suojaaminen putoavilta kiviltä, maanvyörymiltä ja lumivyöryiltä;

| — | päällysteen kitkan/karheuden parantaminen; |
| --- | --- |

—

päällysteen kitkan/karheuden parantaminen;

| — | kaiteiden ja törmäysvaimentimien uudelleensuunnittelu; |
| --- | --- |

—

kaiteiden ja törmäysvaimentimien uudelleensuunnittelu;

| — | keskikaistan turvallisuusjärjestelyjen toteuttaminen tai niiden parantaminen; |
| --- | --- |

—

keskikaistan turvallisuusjärjestelyjen toteuttaminen tai niiden parantaminen;

| — | ohitusmahdollisuuksien muuttaminen; |
| --- | --- |

—

ohitusmahdollisuuksien muuttaminen;

| — | liittymien, myös tasoristeysten parantaminen; |
| --- | --- |

—

liittymien, myös tasoristeysten parantaminen;

| — | tien linjan tai tasausviivan muuttaminen; |
| --- | --- |

—

tien linjan tai tasausviivan muuttaminen;

| — | tien leveyden muuttaminen, päällystetyn pientareen rakentaminen; |
| --- | --- |

—

tien leveyden muuttaminen, päällystetyn pientareen rakentaminen;

| — | liikenteen hallinta- ja valvontajärjestelmän käyttöönotto; |
| --- | --- |

—

liikenteen hallinta- ja valvontajärjestelmän käyttöönotto;

| — | suojattomiin tienkäyttäjiin kohdistuvien vaaratilanteiden vähentäminen; |
| --- | --- |

—

suojattomiin tienkäyttäjiin kohdistuvien vaaratilanteiden vähentäminen;

| — | tien perusparannus nykyisiä suunnittelustandardeja vastaavaksi; |
| --- | --- |

—

tien perusparannus nykyisiä suunnittelustandardeja vastaavaksi;

| — | päällysteen kunnostus tai uusiminen; |
| --- | --- |

—

päällysteen kunnostus tai uusiminen;

| — | vaihtuvien liikennemerkkien käyttö; |
| --- | --- |

—

vaihtuvien liikennemerkkien käyttö;

| — | liikenteen hallintajärjestelmien ja telemaattisten palveluiden parantaminen yhteentoimivuutta, hätätilanteita ja opastusta silmälläpitäen. |
| --- | --- |

—

liikenteen hallintajärjestelmien ja telemaattisten palveluiden parantaminen yhteentoimivuutta, hätätilanteita ja opastusta silmälläpitäen.

---

LIITE IV

ONNETTOMUUSRAPORTTIEN SISÄLTÄMÄT ONNETTOMUUSTIEDOT

Onnettomuusraporteissa on oltava seuraavat tiedot:

| 1) | onnettomuuden mahdollisimman tarkka tapahtumapaikka; |
| --- | --- |

1)

onnettomuuden mahdollisimman tarkka tapahtumapaikka;

| 2) | kuvat ja/tai kaaviot onnettomuuspaikasta; |
| --- | --- |

2)

kuvat ja/tai kaaviot onnettomuuspaikasta;

| 3) | onnettomuuden päivämäärä ja ajankohta; |
| --- | --- |

3)

onnettomuuden päivämäärä ja ajankohta;

| 4) | tiedot tiestä (esim. alueen tyyppi, tietyyppi, liittymän tyyppi, mukaan luettuina liikennemerkit ja -opasteet, kaistojen lukumäärä, tiemerkinnät, tienpinnan laatu, valo- ja sääolosuhteet, nopeusrajoitus ja tienvarsiesteet); |
| --- | --- |

4)

tiedot tiestä (esim. alueen tyyppi, tietyyppi, liittymän tyyppi, mukaan luettuina liikennemerkit ja -opasteet, kaistojen lukumäärä, tiemerkinnät, tienpinnan laatu, valo- ja sääolosuhteet, nopeusrajoitus ja tienvarsiesteet);

| 5) | onnettomuuden vakavuusaste, mukaan luettuina kuolleiden ja loukkaantuneiden määrä, jos tämä on mahdollista 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen määriteltävien yhteisten perusteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

5)

onnettomuuden vakavuusaste, mukaan luettuina kuolleiden ja loukkaantuneiden määrä, jos tämä on mahdollista 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen määriteltävien yhteisten perusteiden mukaisesti;

| 6) | tiedot onnettomuudessa mukana olleista, kuten ikä, sukupuoli, kansalaisuus, veren alkoholipitoisuus, turvavarusteiden käyttö. |
| --- | --- |

6)

tiedot onnettomuudessa mukana olleista, kuten ikä, sukupuoli, kansalaisuus, veren alkoholipitoisuus, turvavarusteiden käyttö.

| 7) | tiedot onnettomuudessa mukana olleista ajoneuvoista (tyyppi, ikä, rekisteröintimaa, tarvittaessa turvavarusteet, soveltuvan lainsäädännön mukaisesti suoritetun viimeisimmän katsastuksen ajankohta); |
| --- | --- |

7)

tiedot onnettomuudessa mukana olleista ajoneuvoista (tyyppi, ikä, rekisteröintimaa, tarvittaessa turvavarusteet, soveltuvan lainsäädännön mukaisesti suoritetun viimeisimmän katsastuksen ajankohta);

| 8) | tiedot onnettomuudesta kuten onnettomuusluokka, onnettomuustyyppi, ajoneuvon liikkeet, kuljettajan toiminta; |
| --- | --- |

8)

tiedot onnettomuudesta kuten onnettomuusluokka, onnettomuustyyppi, ajoneuvon liikkeet, kuljettajan toiminta;

| 9) | mahdollisuuksien mukaan tiedot onnettomuusajankohdan ja onnettomuuden kirjaamisen tai pelastuspalvelun saapumisen välisen ajanjakson pituudesta. |
| --- | --- |

9)

mahdollisuuksien mukaan tiedot onnettomuusajankohdan ja onnettomuuden kirjaamisen tai pelastuspalvelun saapumisen välisen ajanjakson pituudesta.

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/68

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2008/109/EY,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2008,

kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteen IV muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan toisen kohdan d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV vahvistetaan yhteisöön tuotavaa puista pakkausmateriaalia ja muun kuin puulastin kiilaamiseen tai tukemiseen käytettävää puutavaraa koskevat erityisvaatimukset. Ne perustuvat FAO:n kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevaan kansainväliseen standardiin (International Standard for Phytosanitary Measures, ISPM) nro 15, ”Guidelines for regulating wood packaging material in international trade” (2). |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV vahvistetaan yhteisöön tuotavaa puista pakkausmateriaalia ja muun kuin puulastin kiilaamiseen tai tukemiseen käytettävää puutavaraa koskevat erityisvaatimukset. Ne perustuvat FAO:n kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevaan kansainväliseen standardiin (International Standard for Phytosanitary Measures, ISPM) nro 15, ”Guidelines for regulating wood packaging material in international trade” (2).

| (2) | Kansainvälisen standardin nro 15 mukaisesti hyväksyttyjen vaatimusten lisäksi direktiivin 2000/29/EY liitteeseen IV sisältyy vaatimus, jonka mukaan maahantuodun puisen pakkausmateriaalin on oltava valmistettu kuoritusta puusta. Kyseisen kuorintavaatimuksen soveltamista on lykätty kahdesti. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisen standardin nro 15 mukaisesti hyväksyttyjen vaatimusten lisäksi direktiivin 2000/29/EY liitteeseen IV sisältyy vaatimus, jonka mukaan maahantuodun puisen pakkausmateriaalin on oltava valmistettu kuoritusta puusta. Kyseisen kuorintavaatimuksen soveltamista on lykätty kahdesti.

| (3) | Yhteisö on vaatinut, että kansainvälistä standardia nro 15 tarkistettaisiin sisällyttämällä siihen vaatimus, jossa otetaan huomioon yhteisön huoli riskistä, jonka aiheuttaa puun kuoren esiintyminen tällaisessa puisessa pakkausmateriaalissa kansainvälisessä kaupassa. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisö on vaatinut, että kansainvälistä standardia nro 15 tarkistettaisiin sisällyttämällä siihen vaatimus, jossa otetaan huomioon yhteisön huoli riskistä, jonka aiheuttaa puun kuoren esiintyminen tällaisessa puisessa pakkausmateriaalissa kansainvälisessä kaupassa.

| (4) | Kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen mukaisesti perustettu metsätalouden karanteenitoimia käsittelevä tekninen asiantuntijaryhmä, jonka muodostavat kansainvälisesti tunnustetut metsäasiantuntijat, on analysoinut käytettävissä olevat tutkimustiedot kasvinterveydellisestä riskistä, joka johtuu puisessa pakkausmateriaalissa olevasta kuoresta. Mainittu asiantuntijaryhmä tuli siihen tulokseen, että on teknisesti perusteltua vaatia kansainvälisessä kaupassa käytettävän puisen pakkausmateriaalin kuorettomuutta ja määrittää täsmällisesti pienten kuorenpalojen esiintymiselle sallittava poikkeama, jotta voidaan varmistaa kasvinterveydellisen riskin pysyminen hyväksyttävällä tasolla, ja että kyseinen vaatimus olisi sisällytettävä tarkistettuun kasainväliseen standardiin nro 15. |
| --- | --- |

(4)

Kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen mukaisesti perustettu metsätalouden karanteenitoimia käsittelevä tekninen asiantuntijaryhmä, jonka muodostavat kansainvälisesti tunnustetut metsäasiantuntijat, on analysoinut käytettävissä olevat tutkimustiedot kasvinterveydellisestä riskistä, joka johtuu puisessa pakkausmateriaalissa olevasta kuoresta. Mainittu asiantuntijaryhmä tuli siihen tulokseen, että on teknisesti perusteltua vaatia kansainvälisessä kaupassa käytettävän puisen pakkausmateriaalin kuorettomuutta ja määrittää täsmällisesti pienten kuorenpalojen esiintymiselle sallittava poikkeama, jotta voidaan varmistaa kasvinterveydellisen riskin pysyminen hyväksyttävällä tasolla, ja että kyseinen vaatimus olisi sisällytettävä tarkistettuun kasainväliseen standardiin nro 15.

| (5) | Jotta yhteisön aluetta voidaan suojella haitallisten organismien kulkeutumiselta sinne, puisessa pakkausmateriaalissa ja sälytyspuissa esiintyvää kuorta koskevat yhteisön vaatimukset olisi saatettava metsätalouden karanteenitoimia käsittelevän teknisen asiantuntijaryhmän teknisten päätelmien mukaisiksi jo ennen kuin kansainväliseen kasvinsuojeluyleissopimukseen perustuva kasvinsuojelutoimenpiteitä käsittelevä komissio hyväksyy tarkistetun kansainvälisen standardin nro 15. |
| --- | --- |

(5)

Jotta yhteisön aluetta voidaan suojella haitallisten organismien kulkeutumiselta sinne, puisessa pakkausmateriaalissa ja sälytyspuissa esiintyvää kuorta koskevat yhteisön vaatimukset olisi saatettava metsätalouden karanteenitoimia käsittelevän teknisen asiantuntijaryhmän teknisten päätelmien mukaisiksi jo ennen kuin kansainväliseen kasvinsuojeluyleissopimukseen perustuva kasvinsuojelutoimenpiteitä käsittelevä komissio hyväksyy tarkistetun kansainvälisen standardin nro 15.

| (6) | Sen vuoksi on aiheellista mukauttaa kuorintavaatimusta kuoren esiintymistä koskevan teknisesti perustellun sallitun poikkeaman mukaiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi on aiheellista mukauttaa kuorintavaatimusta kuoren esiintymistä koskevan teknisesti perustellun sallitun poikkeaman mukaiseksi.

| (7) | Sen vuoksi direktiivin 2000/29/EY liitettä IV olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi direktiivin 2000/29/EY liitettä IV olisi muutettava.

| (8) | Direktiivin 2000/29/EY liitteen IV muuttamisesta annetulla komission direktiivillä 2006/14/EY (3) käyttöön otettua vaatimusta, jonka mukaan puisen pakkausmateriaalin on oltava valmistettu kuoritusta pyöreästä puusta, sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009. Sen vuoksi on tarpeen, että myös tässä direktiivissä säädettyjä toimenpiteitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009. Jotta kolmannet maat pystyisivät tekemään tarvittavat mukautukset, on kuitenkin asianmukaista säätää, että kuorta koskevaa vaatimusta sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivin 2000/29/EY liitteen IV muuttamisesta annetulla komission direktiivillä 2006/14/EY (3) käyttöön otettua vaatimusta, jonka mukaan puisen pakkausmateriaalin on oltava valmistettu kuoritusta pyöreästä puusta, sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009. Sen vuoksi on tarpeen, että myös tässä direktiivissä säädettyjä toimenpiteitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009. Jotta kolmannet maat pystyisivät tekemään tarvittavat mukautukset, on kuitenkin asianmukaista säätää, että kuorta koskevaa vaatimusta sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2009.

| (9) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2000/29/EY liite IV tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ja julkaistava ne viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2008. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2009.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  ISPM nro 15, maaliskuu 2002, FAO, Rooma.

2

(3)  EUVL L 34, 7.2.2006, s. 24.

3

---

LIITE

Muutetaan direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV olevan A osan I jakso seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:












  ”2. | Puinen pakkausmateriaali erilaisten tavaroiden kuljetuksessa tosiasiallisesti käytettävinä pakkauslaatikkoina, -rasioina, -häkkeinä ja -pyttyinä ja niiden kaltaisina päällyksinä, kuormalavoina, laatikkokuormalavoina ja muina lastauslavoina ja kuormalavojen lavakauluksina, ei kuitenkaan enintään 6 millimetrin paksuinen raakapuu, ja liimaamalla tai lämpö- taikka painekäsittelyllä tai niiden yhdistelmällä tuotettu puutavarajaloste, joka on peräisin kolmansista maista Sveitsiä lukuun ottamatta |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.

Puinen pakkausmateriaali erilaisten tavaroiden kuljetuksessa tosiasiallisesti käytettävinä pakkauslaatikkoina, -rasioina, -häkkeinä ja -pyttyinä ja niiden kaltaisina päällyksinä, kuormalavoina, laatikkokuormalavoina ja muina lastauslavoina ja kuormalavojen lavakauluksina, ei kuitenkaan enintään 6 millimetrin paksuinen raakapuu, ja liimaamalla tai lämpö- taikka painekäsittelyllä tai niiden yhdistelmällä tuotettu puutavarajaloste, joka on peräisin kolmansista maista Sveitsiä lukuun ottamatta

Puisen pakkausmateriaalin on

| — | oltava kuoretonta, lukuun ottamatta yksittäisiä kuorenpaloja niiden lukumäärästä riippumatta, jos ne ovat joko enintään 3 cm leveitä (pituudesta riippumatta) tai, silloin kun ne ovat yli 3 cm leveitä, niiden pinta-ala on enintään 50 neliösenttimetriä, ja |
| --- | --- |

—

oltava kuoretonta, lukuun ottamatta yksittäisiä kuorenpaloja niiden lukumäärästä riippumatta, jos ne ovat joko enintään 3 cm leveitä (pituudesta riippumatta) tai, silloin kun ne ovat yli 3 cm leveitä, niiden pinta-ala on enintään 50 neliösenttimetriä, ja

| — | sille on täytynyt tehdä jokin FAO:n kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevan kansainvälisen standardin nro 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade) liitteen I mukaisista hyväksytyistä käsittelyistä, ja |
| --- | --- |

—

sille on täytynyt tehdä jokin FAO:n kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevan kansainvälisen standardin nro 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade) liitteen I mukaisista hyväksytyistä käsittelyistä, ja

| — | siinä on oltava FAO:n kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevan kansainvälisen standardin nro 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade) liitteen II mukainen merkintä, josta käy ilmi, että puiselle pakkausmateriaalille on tehty jokin hyväksytty kasvinsuojelullinen käsittely. |
| --- | --- |

—

siinä on oltava FAO:n kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevan kansainvälisen standardin nro 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade) liitteen II mukainen merkintä, josta käy ilmi, että puiselle pakkausmateriaalille on tehty jokin hyväksytty kasvinsuojelullinen käsittely.

Ensimmäistä luetelmakohtaa sovelletaan vasta 1 päivästä heinäkuuta 2009.”

| 2) | Korvataan 8 kohta seuraavasti:












  ”8. | Muun kuin puulastin kiilaamiseen tai tukemiseen käytettävä puutavara, myös sellainen, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, ei kuitenkaan enintään 6 millimetrin paksuinen raakapuu, ja liimaamalla tai lämpö- taikka painekäsittelyllä tai niiden yhdistelmällä tuotettu puutavarajaloste, joka on peräisin kolmansista maista Sveitsiä lukuun ottamatta. |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.

Muun kuin puulastin kiilaamiseen tai tukemiseen käytettävä puutavara, myös sellainen, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, ei kuitenkaan enintään 6 millimetrin paksuinen raakapuu, ja liimaamalla tai lämpö- taikka painekäsittelyllä tai niiden yhdistelmällä tuotettu puutavarajaloste, joka on peräisin kolmansista maista Sveitsiä lukuun ottamatta.

Puutavaran on

| — | oltava kuoretonta, lukuun ottamatta yksittäisiä kuorenpaloja niiden lukumäärästä riippumatta, jos ne ovat joko enintään 3 cm leveitä (pituudesta riippumatta) tai, silloin kun ne ovat yli 3 cm leveitä, niiden pinta-ala on enintään 50 neliösenttimetriä, ja |
| --- | --- |

—

oltava kuoretonta, lukuun ottamatta yksittäisiä kuorenpaloja niiden lukumäärästä riippumatta, jos ne ovat joko enintään 3 cm leveitä (pituudesta riippumatta) tai, silloin kun ne ovat yli 3 cm leveitä, niiden pinta-ala on enintään 50 neliösenttimetriä, ja

| — | sille on täytynyt tehdä jokin FAO:n kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevan kansainvälisen standardin nro 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade) liitteen I mukaisista hyväksytyistä käsittelyistä, ja |
| --- | --- |

—

sille on täytynyt tehdä jokin FAO:n kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevan kansainvälisen standardin nro 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade) liitteen I mukaisista hyväksytyistä käsittelyistä, ja

| — | siinä on oltava FAO:n kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevan kansainvälisen standardin nro 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade) liitteen II mukainen merkintä, josta käy ilmi, että puutavaralle on tehty jokin hyväksytty kasvinsuojelullinen käsittely. |
| --- | --- |

—

siinä on oltava FAO:n kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevan kansainvälisen standardin nro 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade) liitteen II mukainen merkintä, josta käy ilmi, että puutavaralle on tehty jokin hyväksytty kasvinsuojelullinen käsittely.

Ensimmäistä luetelmakohtaa sovelletaan vasta 1 päivästä heinäkuuta 2009.”

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/71

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä marraskuuta 2008,

luvan antamisesta tietyille jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä Kanadan tietyistä maakunnista peräisin olevien siemenperunoiden osalta tehdyn päätöksen 2003/61/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7317)

(Ainoastaan kreikan-, espanjan-, italian-, maltan- ja portugalinkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(2008/891/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2000/29/EY mukaan Kanadasta peräisin olevia siemenperunoita ei saa tuoda yhteisöön. Direktiivissä sallitaan kuitenkin poikkeukset tästä säännöstä, jos haitallisten organismien leviämisvaaraa ei ole. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2000/29/EY mukaan Kanadasta peräisin olevia siemenperunoita ei saa tuoda yhteisöön. Direktiivissä sallitaan kuitenkin poikkeukset tästä säännöstä, jos haitallisten organismien leviämisvaaraa ei ole.

| (2) | Komission päätöksessä 2003/61/EY (2) säädetään poikkeuksesta, joka koskee siemenperunoiden tuontia Kanadan tietyistä provinsseista Kreikkaan, Espanjaan, Italiaan, Kyprokselle, Maltalle ja Portugaliin tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätöksessä 2003/61/EY (2) säädetään poikkeuksesta, joka koskee siemenperunoiden tuontia Kanadan tietyistä provinsseista Kreikkaan, Espanjaan, Italiaan, Kyprokselle, Maltalle ja Portugaliin tietyin edellytyksin.

| (3) | Portugali on pyytänyt poikkeuksen jatkamista. |
| --- | --- |

(3)

Portugali on pyytänyt poikkeuksen jatkamista.

| (4) | Poikkeuksen perusteena oleva tilanne on ennallaan, joten poikkeusta olisi sovellettava edelleen. |
| --- | --- |

(4)

Poikkeuksen perusteena oleva tilanne on ennallaan, joten poikkeusta olisi sovellettava edelleen.

| (5) | Päätöstä 2003/61/EY olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Päätöstä 2003/61/EY olisi sen vuoksi muutettava.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2003/61/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | seuraavina perunoiden markkinointikausina: 1.2.2003–31.3.2003, 1.12.2003–31.3.2004, 1.12.2004–31.3.2005, 1.12.2005–31.3.2006, 1.12.2006–31.3.2007, 1.12.2007–31.3.2008, 1.12.2008–31.3.2009, 1.12.2009–31.3.2010 ja 1.12.2010–31.3.2011.” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

seuraavina perunoiden markkinointikausina: 1.2.2003–31.3.2003, 1.12.2003–31.3.2004, 1.12.2004–31.3.2005, 1.12.2005–31.3.2006, 1.12.2006–31.3.2007, 1.12.2007–31.3.2008, 1.12.2008–31.3.2009, 1.12.2009–31.3.2010 ja 1.12.2010–31.3.2011.”

| 2) | Korvataan 15 artiklassa päivämäärä ”31 päivää maaliskuuta 2008” päivämäärällä ”31 päivää maaliskuuta 2011”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 15 artiklassa päivämäärä ”31 päivää maaliskuuta 2008” päivämäärällä ”31 päivää maaliskuuta 2011”.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Italian tasavallalle, Kyproksen tasavallalle, Maltan tasavallalle ja Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  EYVL L 23, 28.1.2003, s. 31.

2

---

Euroopan keskuspankki

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/73

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä lokakuuta 2008,

euron käyttöönottoon Slovakiassa liittyvistä siirtymäsäännöksistä, jotka koskevat Euroopan keskuspankin soveltamia vähimmäisvarantoja

(EKP/2008/14)

(2008/892/EY)

EUROOPAN KESKUSPANKIN JOHTOKUNTA, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 19.1 artiklan ja 47.2 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin soveltamista vähimmäisvarannoista 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2531/98 (1),

ottaa huomioon vähimmäisvarantojen soveltamisesta 12 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) (2),

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista määrätä seuraamuksia 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2532/98 (3),

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (4) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) (5),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euron käyttöönotto Slovakiassa 1 päivänä tammikuuta 2009 merkitsee sitä, että Slovakiassa sijaitseviin luottolaitoksiin ja luottolaitosten sivukonttoreihin sovelletaan varantovelvoitetta tästä ajankohdasta lähtien. |
| --- | --- |

(1)

Euron käyttöönotto Slovakiassa 1 päivänä tammikuuta 2009 merkitsee sitä, että Slovakiassa sijaitseviin luottolaitoksiin ja luottolaitosten sivukonttoreihin sovelletaan varantovelvoitetta tästä ajankohdasta lähtien.

| (2) | Näiden laitosten liittyminen eurojärjestelmän vähimmäisvarantojärjestelmään edellyttää siirtymäsäännösten hyväksymistä, jotta luottolaitokset voidaan integroida sujuvasti ilman, että rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa, Slovakia mukaan luettuna, oleville luottolaitoksille asetettaisiin suhteettomia rasitteita. |
| --- | --- |

(2)

Näiden laitosten liittyminen eurojärjestelmän vähimmäisvarantojärjestelmään edellyttää siirtymäsäännösten hyväksymistä, jotta luottolaitokset voidaan integroida sujuvasti ilman, että rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa, Slovakia mukaan luettuna, oleville luottolaitoksille asetettaisiin suhteettomia rasitteita.

| (3) | EKPJ:n perussäännön 5 artiklan ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 10 artiklan nojalla jäsenvaltiot ovat velvollisia suunnittelemaan ja toteuttamaan kansallisella tasolla kaikki asianmukaiset toimenpiteet EKP:n tilastovaatimusten edellyttämien tilastotietojen keräämiseksi ja tilastointiin liittyvien valmistelujen suorittamiseksi ajoissa euron käyttöönottoa varten, |
| --- | --- |

(3)

EKPJ:n perussäännön 5 artiklan ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 10 artiklan nojalla jäsenvaltiot ovat velvollisia suunnittelemaan ja toteuttamaan kansallisella tasolla kaikki asianmukaiset toimenpiteet EKP:n tilastovaatimusten edellyttämien tilastotietojen keräämiseksi ja tilastointiin liittyvien valmistelujen suorittamiseksi ajoissa euron käyttöönottoa varten,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Määritelmät

Käsitteitä ”laitos”, ”varantovelvoite”, ”pitoajanjakso”, ”varantopohja” ja ”rahaliittoon osallistuva jäsenvaltio” käytetään tässä päätöksessä samassa merkityksessä kuin asetuksessa (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9).

2 artikla

Slovakiassa sijaitsevia laitoksia koskevat siirtymäsäännökset

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) 7 artiklassa säädetään, Slovakiassa sijaitsevia laitoksia koskee siirtymäpitoajanjakso 1 päivästä tammikuuta 200920 päivään tammikuuta 2009.

2.   Kunkin Slovakiassa sijaitsevan laitoksen varantopohja siirtymäpitoajanjaksolle määritellään 31 päivänä lokakuuta 2008 päivätyn taseen tietojen perusteella. Slovakiassa sijaitsevat laitokset ilmoittavat varantopohjansa Národná banka Slovenskalle EKP:n raha- ja pankkitilastointia koskevan tiedonkeruun mukaisesti siten kuin asetuksessa (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) säädetään. Slovakiassa sijaitsevat laitokset, joita koskee asetuksen (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) 2 artiklan 2 kohdan mukainen poikkeus, laskevat varantopohjan siirtymäpitoajanjaksolle 30 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn taseensa perusteella.

3.   Siirtymäpitoajanjakson osalta joko Slovakiassa sijaitseva laitos tai Národná banka Slovenska laskee kyseistä laitosta koskevan vähimmäisvarannon. Vähimmäisvarannon laskeva osapuoli toimittaa laskelmansa toiselle osapuolelle niin, että tälle jää riittävästi aikaa tarkistaa se ja toimittaa sitä koskevat korjaukset. Molemmat osapuolet vahvistavat lasketun vähimmäisvarantovelvoitteen mahdollisesti siihen tehtyine korjauksineen viimeistään 9 päivänä joulukuuta 2008. Mikäli laskelman vastaanottanut osapuoli ei vahvista vähimmäisvarannon määrää viimeistään 9 päivänä joulukuuta 2008, kyseisen osapuolen katsotaan hyväksyneen lasketun vähimmäisvarannon soveltamisen siirtymäpitoajanjaksona.

4.   Slovakiassa sijaitseviin laitoksiin sovelletaan 3 artiklan 2–4 kohtaa soveltuvin osin, siten että nämä laitokset voivat ensimmäisen pitoajanjaksonsa aikana vähentää varantopohjastaan velat Slovakiassa sijaitseville laitoksille, vaikka tällaiset laitokset eivät vähimmäisvarantoja laskettaessa ole asetuksen (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa varantovelvoitteen alaisten laitosten luettelossa.

3 artikla

Muissa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa sijaitsevia laitoksia koskevat siirtymäsäännökset

1.   Slovakiassa sijaitsevia laitoksia koskeva siirtymäpitoajanjakso ei vaikuta siihen pitoajanjaksoon, jota sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) 7 artiklan mukaisesti muissa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa sijaitseviin laitoksiin.

2.   Muissa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa sijaitsevat laitokset voivat päättää vähentää varantopohjastaan velat Slovakiassa sijaitseville laitoksille 10 päivän joulukuuta 2008 ja 20 päivän tammikuuta 2009 välisenä pitoajanjaksona sekä 21 päivän tammikuuta ja 10 päivän helmikuuta 2009 välisenä pitoajanjaksona, vaikka tällaiset laitokset eivät vähimmäisvarantovelvoitetta laskettaessa ole asetuksen (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa varantovelvoitteen alaisten laitosten luettelossa.

3.   Muissa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa sijaitsevien laitosten, jotka haluavat vähentää velat Slovakiassa sijaitseville laitoksille, on laskettava vähimmäisvarantonsa määrä 31 päivänä lokakuuta 2008 päivätyn taseen perusteella 10 päivän joulukuuta 2008 ja 20 päivän tammikuuta 2009 välisen pitoajanjakson osalta ja 30 päivänä marraskuuta 2008 päivätyn taseen perusteella 21 päivän tammikuuta ja 10 päivän helmikuuta 2009 välisen pitoajanjakson osalta sekä ilmoitettava tiedot asetuksen (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) liitteessä I olevan taulukon 1 viidennen alaviitteen mukaisessa taulukossa, jossa Slovakiassa sijaitsevat laitokset esitetään jo EKP:n vähimmäisvarantojärjestelmään kuuluvina laitoksina.

Tämä ei kuitenkaan vaikuta laitosten velvollisuuteen toimittaa tilastotiedot kyseisiltä ajanjaksoilta asetuksen (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) liitteessä I olevan taulukon 1 mukaisesti, jossa Slovakiassa sijaitsevien laitosten tiedot esitetään vielä kohdassa ”Ulkomaat”.

Taulukot ilmoitetaan asetuksessa (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) asetettujen määräaikojen ja menettelyjen mukaisesti.

4.   Joulukuussa 2008, tammikuussa 2009 ja helmikuussa 2009 alkavien pitoajanjaksojen osalta muissa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa sijaitsevien laitosten, joita koskee asetuksen (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) 2 artiklan 2 kohdan mukainen poikkeus ja jotka haluavat vähentää velat Slovakiassa sijaitseville laitoksille, on laskettava vähimmäisvarantonsa määrä 30 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn taseen perusteella ja ilmoitettava tiedot asetuksen (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) liitteessä I olevan taulukon 1 viidennen alaviitteen mukaisessa taulukossa, jossa Slovakiassa sijaitsevat laitokset esitetään jo EKP:n vähimmäisvarantojärjestelmään kuuluvina laitoksina.

Tämä ei kuitenkaan vaikuta laitosten velvollisuuteen toimittaa tilastotiedot kyseisiltä ajanjaksoilta asetuksen (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) liitteessä I olevan taulukon 1 mukaisesti, jossa Slovakiassa sijaitsevien laitosten tiedot esitetään vielä kohdassa ”Ulkomaat”.

Taulukot ilmoitetaan asetuksessa (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) asetettujen määräaikojen ja menettelyjen mukaisesti.

4 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä päätös on osoitettu Národná banka Slovenskalle, Slovakiassa sijaitseville laitoksille ja muissa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa sijaitseville laitoksille.

2.   Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2008.

3.   Ellei tässä päätöksessä toisin säädetä, sovelletaan asetusten (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) ja (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) säännöksiä.

Tehty Frankfurt am Mainissa 28 päivänä lokakuuta 2008.

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 250, 2.10.2003, s. 10.

2

(3)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 4.

3

(4)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

4

(5)  EYVL L 333, 17.12.2001, s. 1.

5

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/76

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,

tehty 17 päivänä marraskuuta 2008,

eurojärjestelmän yhteishankintoja koskevista järjestelyistä

(EKP/2008/17)

(2008/893/EY)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 105 ja 106 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 12.1 artiklan yhdessä 3.1 artiklan kanssa sekä sen 5, 16 ja 24 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EKPJ:n perussäännön 12.1 artiklan mukaan EKP:n neuvosto antaa suuntaviivat ja tekee tarvittavat päätökset eurojärjestelmälle uskottujen tehtävien suorittamiseksi. EKP:n neuvostolla on vastaavasti toimivalta päättää eurojärjestelmän tehtävien suorittamisen kannalta tarpeellisen avustavan toiminnan järjestämisestä, kuten tavaroiden ja palvelujen hankinnasta. |
| --- | --- |

(1)

EKPJ:n perussäännön 12.1 artiklan mukaan EKP:n neuvosto antaa suuntaviivat ja tekee tarvittavat päätökset eurojärjestelmälle uskottujen tehtävien suorittamiseksi. EKP:n neuvostolla on vastaavasti toimivalta päättää eurojärjestelmän tehtävien suorittamisen kannalta tarpeellisen avustavan toiminnan järjestämisestä, kuten tavaroiden ja palvelujen hankinnasta.

| (2) | Euroopan yhteisön hankintalainsäädäntö sallii sen, että useat hankintaviranomaiset hankkivat tavaroita ja palveluja yhteisesti. Tämä periaate on otettu huomioon julkisia rakennusurakoita ja julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (1) johdanto-osan 15 kappaleessa sekä 11 artiklassa, jotka koskevat keskitettyjen hankintamenetelmien käyttöä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan yhteisön hankintalainsäädäntö sallii sen, että useat hankintaviranomaiset hankkivat tavaroita ja palveluja yhteisesti. Tämä periaate on otettu huomioon julkisia rakennusurakoita ja julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (1) johdanto-osan 15 kappaleessa sekä 11 artiklassa, jotka koskevat keskitettyjen hankintamenetelmien käyttöä.

| (3) | Eurojärjestelmä pyrkii toimimaan kustannustehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti ja saamaan rahalle parhaan mahdollisen vastineen tavaroiden ja palvelujen hankinnan yhteydessä. EKP:n neuvosto katsoo, että synergia- ja mittakaavaetuja hyödyntävällä tavaroiden ja palvelujen yhteishankinnalla voidaan edistää näiden tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(3)

Eurojärjestelmä pyrkii toimimaan kustannustehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti ja saamaan rahalle parhaan mahdollisen vastineen tavaroiden ja palvelujen hankinnan yhteydessä. EKP:n neuvosto katsoo, että synergia- ja mittakaavaetuja hyödyntävällä tavaroiden ja palvelujen yhteishankinnalla voidaan edistää näiden tavoitteiden saavuttamista.

| (4) | Vahvistamalla eurojärjestelmän yhteishankintoja koskevat järjestelyt Euroopan keskuspankki (EKP) pyrkii lisäämään EKP:n ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien osallistumista näihin yhteisiin hankintoihin. |
| --- | --- |

(4)

Vahvistamalla eurojärjestelmän yhteishankintoja koskevat järjestelyt Euroopan keskuspankki (EKP) pyrkii lisäämään EKP:n ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien osallistumista näihin yhteisiin hankintoihin.

| (5) | EKP:n neuvosto on perustanut eurojärjestelmän hankintatoimiston (Eurosystem Procurement Coordination Office, EPCO) yhteishankintojen koordinointia varten. EKP:n neuvosto on valinnut Banque centrale du Luxemburgin EPCO:n sijaintipaikaksi 1. tammikuuta 2008 ja 31. joulukuuta 2012 väliseksi ajanjaksoksi. |
| --- | --- |

(5)

EKP:n neuvosto on perustanut eurojärjestelmän hankintatoimiston (Eurosystem Procurement Coordination Office, EPCO) yhteishankintojen koordinointia varten. EKP:n neuvosto on valinnut Banque centrale du Luxemburgin EPCO:n sijaintipaikaksi 1. tammikuuta 2008 ja 31. joulukuuta 2012 väliseksi ajanjaksoksi.

| (6) | Tämä päätös ei vaikuta keskuspankkien mahdollisuuteen pyytää EPCO:lta tukea sellaisten tavara- ja palveluhankintojen yhteydessä, jotka eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(6)

Tämä päätös ei vaikuta keskuspankkien mahdollisuuteen pyytää EPCO:lta tukea sellaisten tavara- ja palveluhankintojen yhteydessä, jotka eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.

| (7) | EPCO:n toimintaan ja yhteisiin hankintamenettelyihin osallistuminen voi olla hyödyllistä myös niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, jotka eivät vielä ole ottaneet euroa käyttöön, jolloin sovelletaan samoja ehtoja kuin keskuspankkeihin, |
| --- | --- |

(7)

EPCO:n toimintaan ja yhteisiin hankintamenettelyihin osallistuminen voi olla hyödyllistä myös niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, jotka eivät vielä ole ottaneet euroa käyttöön, jolloin sovelletaan samoja ehtoja kuin keskuspankkeihin,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä

| a) | ’eurojärjestelmällä’ tarkoitetaan EKP:tä ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja; |
| --- | --- |

a)

’eurojärjestelmällä’ tarkoitetaan EKP:tä ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja;

| b) | ’eurojärjestelmän tehtävillä’ tarkoitetaan tehtäviä, jotka eurojärjestelmälle on uskottu perustamissopimuksen ja EKPJ:n perussäännön mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

’eurojärjestelmän tehtävillä’ tarkoitetaan tehtäviä, jotka eurojärjestelmälle on uskottu perustamissopimuksen ja EKPJ:n perussäännön mukaisesti;

| c) | ’keskuspankilla’ tarkoitetaan EKP:tä tai euron käyttöön ottaneen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia; |
| --- | --- |

c)

’keskuspankilla’ tarkoitetaan EKP:tä tai euron käyttöön ottaneen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia;

| d) | ’johtavalla keskuspankilla’ tarkoitetaan keskuspankkia, joka on vastuussa yhteisen hankintamenettelyn toteutuksesta; |
| --- | --- |

d)

’johtavalla keskuspankilla’ tarkoitetaan keskuspankkia, joka on vastuussa yhteisen hankintamenettelyn toteutuksesta;

| e) | ’sijaintikeskuspankilla’ tarkoitetaan keskuspankkia, jonka EKP:n neuvosto on valinnut EPCO:n sijaintipaikaksi; |
| --- | --- |

e)

’sijaintikeskuspankilla’ tarkoitetaan keskuspankkia, jonka EKP:n neuvosto on valinnut EPCO:n sijaintipaikaksi;

| f) | ’EPCO:n ohjauskomitealla’ tarkoitetaan EKP:n neuvoston nimittämää ohjauskomiteaa, jonka tehtävänä on johtaa EPCO:n toimintaa. EPCO:n ohjauskomiteaan kuuluu kustakin keskuspankista yksi jäsen, joka valitaan ylempien virkamiesten joukosta ja jolla on kokemusta ja asiantuntemusta oman laitoksensa organisatorisista ja strategisista kysymyksistä, sekä hankinta-asiantuntijoita. EPCO:n ohjauskomitea raportoi toiminnastaan EKP:n neuvostolle johtokunnan välityksellä. EKP huolehtii EPCO:n ohjauskomitean puheenjohtajuudesta ja sihteeripalveluista; |
| --- | --- |

f)

’EPCO:n ohjauskomitealla’ tarkoitetaan EKP:n neuvoston nimittämää ohjauskomiteaa, jonka tehtävänä on johtaa EPCO:n toimintaa. EPCO:n ohjauskomiteaan kuuluu kustakin keskuspankista yksi jäsen, joka valitaan ylempien virkamiesten joukosta ja jolla on kokemusta ja asiantuntemusta oman laitoksensa organisatorisista ja strategisista kysymyksistä, sekä hankinta-asiantuntijoita. EPCO:n ohjauskomitea raportoi toiminnastaan EKP:n neuvostolle johtokunnan välityksellä. EKP huolehtii EPCO:n ohjauskomitean puheenjohtajuudesta ja sihteeripalveluista;

| g) | ’yhteisellä hankintamenettelyllä’ tarkoitetaan menettelyä, jossa tavaroiden ja palvelujen hankinta tapahtuu yhteisesti ja jonka toteuttaa johtava keskuspankki yhteishankintamenettelyyn osallistuvien keskuspankkien hyväksi. |
| --- | --- |

g)

’yhteisellä hankintamenettelyllä’ tarkoitetaan menettelyä, jossa tavaroiden ja palvelujen hankinta tapahtuu yhteisesti ja jonka toteuttaa johtava keskuspankki yhteishankintamenettelyyn osallistuvien keskuspankkien hyväksi.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä päätöstä sovelletaan keskuspankkien yhteishankintoihin niiden tavaroiden ja palvelujen osalta, jotka ovat tarpeen eurojärjestelmän tehtävien suorittamiseksi.

2.   Keskuspankkien osallistuminen EPCO:n toimintaan ja yhteishankintamenettelyihin on vapaaehtoista.

3.   Tämä päätös ei vaikuta euroseteleiden hankinnasta 16 päivänä syyskuuta 2004 annettujen suuntaviivojen EKP/2004/18 (2) soveltamiseen.

3 artikla

Eurojärjestelmän hankintatoimisto

1.   EPCO huolehtii seuraavista tehtävistä:

| a) | edistää parhaiden hankintakäytäntöjen omaksumista eurojärjestelmässä; |
| --- | --- |

a)

edistää parhaiden hankintakäytäntöjen omaksumista eurojärjestelmässä;

| b) | kehittää yhteishankintojen kannalta tarpeellisia infrastruktuureja (kuten osaamista, toiminnallisia välineitä, tietojärjestelmiä ja prosesseja); |
| --- | --- |

b)

kehittää yhteishankintojen kannalta tarpeellisia infrastruktuureja (kuten osaamista, toiminnallisia välineitä, tietojärjestelmiä ja prosesseja);

| c) | määrittää tämän päätöksen soveltamisalaan tai sen ulkopuolelle kuuluvia mahdollisia yhteishankintatilanteita niiden tarpeiden perusteella, joista kansalliset keskuspankit ilmoittavat EPCO:lle; |
| --- | --- |

c)

määrittää tämän päätöksen soveltamisalaan tai sen ulkopuolelle kuuluvia mahdollisia yhteishankintatilanteita niiden tarpeiden perusteella, joista kansalliset keskuspankit ilmoittavat EPCO:lle;

| d) | laatii ja tarpeen mukaan päivittää yhteisiä hankintamenettelyjä varten vuotuisen hankintasuunnitelman, joka perustuu edellä c kohdassa kuvattuun arviointiin; |
| --- | --- |

d)

laatii ja tarpeen mukaan päivittää yhteisiä hankintamenettelyjä varten vuotuisen hankintasuunnitelman, joka perustuu edellä c kohdassa kuvattuun arviointiin;

| e) | laatii yhteiset vaatimukset yhteistyössä yhteiseen hankintamenettelyyn osallistuvien keskuspankkien kanssa; |
| --- | --- |

e)

laatii yhteiset vaatimukset yhteistyössä yhteiseen hankintamenettelyyn osallistuvien keskuspankkien kanssa;

| f) | tukee keskuspankkeja yhteisissä hankintamenettelyissä; |
| --- | --- |

f)

tukee keskuspankkeja yhteisissä hankintamenettelyissä;

| g) | tukee keskuspankkeja Euroopan keskuspankkijärjestelmän yhteisiin hankkeisiin liittyvissä hankinnoissa, jos hanketta johtava keskuspankki niin pyytää. |
| --- | --- |

g)

tukee keskuspankkeja Euroopan keskuspankkijärjestelmän yhteisiin hankkeisiin liittyvissä hankinnoissa, jos hanketta johtava keskuspankki niin pyytää.

2.   Sijaintikeskuspankki antaa EPCO:n käyttöön sen tehtävien suorittamisen kannalta tarpeelliset välineet ja henkilöstön jäljempänä 4 kohdassa tarkoitetun, EKP:n neuvoston hyväksymän budjetin mukaisesti.

3.   EPCO:n ohjauskomiteaa kuultuaan sijaintikeskuspankki voi hyväksyä EPCO:n sisäistä rakennetta ja hallintoa koskevia sääntöjä, mukaan lukien EPCO:n henkilöstön menettelytapaohjeet, joiden tarkoituksena on varmistaa äärimmäinen luotettavuus tehtäviä suoritettaessa.

4.   Keskuspankit rahoittavat EPCO:n budjettia EKP:n neuvoston hyväksymien sääntöjen mukaisesti. EPCO toimittaa vuotuista budjettia koskevan ehdotuksen EPCO:n ohjauskomitean ja EKP:n johtokunnan välityksellä EKP:n neuvoston hyväksyttäväksi ennen tilikauden alkamista.

5.   EPCO toimittaa EKP:n neuvostolle toimintaansa koskevan vuotuisen raportin EPCO:n ohjauskomitean ja EKP:n johtokunnan välityksellä.

6.   EPCO:n toimintaa valvoo sisäisen tarkastuksen komitea EKP:n neuvoston hyväksymien sääntöjen mukaisesti. Tämä ei vaikuta sijaintikeskuspankissa sovellettaviin tai sen hyväksymiin valvontaa ja tilintarkastusta koskeviin sääntöihin.

7.   EPCO:n ohjauskomitea tekee EPCO:n toiminnan tehokkuutta ja vaikuttavuutta koskevan arvioinnin viisi vuotta EPCO:n perustamisen jälkeen. EKP:n neuvosto päättää tämän arvioinnin perusteella, onko tarpeen toteuttaa valintamenettely uuden sijaintikeskuspankin valitsemiseksi.

4 artikla

Yhteiset hankintamenettelyt

1.   Tätä päätöstä sovellettaessa yhteinen hankintamenettely katsotaan tarpeelliseksi, jos i) voidaan olettaa, että tavaroiden ja palvelujen yhteinen hankintamenettely johtaisi edullisempiin hankintaehtoihin kustannustehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaan arvioituna, tai jos ii) keskuspankkien on otettava käyttöön tällaisiin tavaroihin ja/tai palveluihin liittyviä yhdenmukaistettuja vaatimuksia ja standardeja.

2.   Kun EPCO on määrittänyt mahdollisen yhteishankintatilanteen, se ilmoittaa keskuspankeille mahdollisuudesta osallistua yhteiseen hankintamenettelyyn. Keskuspankit ilmoittavat EPCO:lle hyvissä ajoin aikovatko ne osallistua yhteiseen hankintamenettelyyn, ja mikäli osallistuvat, liiketoimeen liittyvät vaatimukset. Keskuspankki voi vetäytyä yhteisestä hankinnasta ennen hankintailmoituksen julkaisemista.

3.   EKP:n neuvosto voi päättää EPCO:n laatiman yhteisiä hankintamenettelyjä koskevan vuotuisen hankintasuunnitelman perusteella ja EPCO:n ohjauskomiteaa kuultuaan yhteisten hankintamenettelyjen aloittamisesta ja valita johtavan keskuspankin (tai johtavat keskuspankit) niiden keskuspankkien joukosta, jotka osallistuvat yhteiseen hankintamenettelyyn. EKP:n neuvostolle toimitetaan kaikki vuotuista hankintasuunnitelmaa koskevat päivitykset.

4.   Johtava keskuspankki toteuttaa yhteisen hankintamenettelyn yhteiseen hankintamenettelyyn osallistuvien keskuspankkien hyväksi ja noudattaen johtavaan keskuspankkiin sovellettavia hankintasääntöjä. Johtava keskuspankki määrittelee hankintailmoituksessa, mitkä keskuspankit osallistuvat yhteiseen hankintamenettelyyn, sekä sopimussuhteiden rakenteen.

5.   Johtava keskuspankki valmistelee hankintaa koskevat asiakirjat ja arvioi hakemukset ja tarjoukset yhteistyössä EPCO:n ja muiden yhteiseen hankintamenettelyyn osallistuvien keskuspankkien kanssa.

6.   Johtava keskuspankki toteuttaa yhteisen hankintamenettelyn niillä kielillä, jotka on määritelty vuotuisessa hankintasuunnitelmassa.

5 artikla

Niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien osallistuminen, jotka eivät ole vielä ottaneet euroa käyttöön

EKP:n neuvosto voi esittää niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, jotka eivät vielä ole ottaneet euroa käyttöön, kutsun osallistua EPCO:n toimintaan ja yhteisiin hankintamenettelyihin samoilla ehdoilla, joita sovelletaan keskuspankkeihin.

6 artikla

Loppumääräys

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2008.

Tehty Frankfurt am Mainissa 17 päivänä marraskuuta 2008.

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.

1

(2)  EUVL L 320, 21.10.2004, s. 21.

2

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/79

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS EUMM/1/2008,

tehty 16 päivänä syyskuuta 2008,

Georgiassa toteutettavan Euroopan unionin tarkkailuoperaation (EUMM Georgia) johtajan nimittämisestä

(2008/894/YUTP)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 25 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon 15 päivänä syyskuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/736/YUTP Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta (EUMM Georgia) (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisen toiminnan 2008/736/YUTP 10 artiklan 1 kohdassa valtuutetaan PTK tekemään asiaankuuluvat EUMM Georgian poliittista valvontaa ja strategista johtamista koskevat päätökset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 25 artiklan mukaisesti, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisen toiminnan 2008/736/YUTP 10 artiklan 1 kohdassa valtuutetaan PTK tekemään asiaankuuluvat EUMM Georgian poliittista valvontaa ja strategista johtamista koskevat päätökset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 25 artiklan mukaisesti, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä.

| (2) | Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri on ehdottanut Hansjörg HABERIN nimittämistä EUMM Georgian johtajaksi, |
| --- | --- |

(2)

Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri on ehdottanut Hansjörg HABERIN nimittämistä EUMM Georgian johtajaksi,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimitetään Hansjörg HABER Georgiassa toteutettavan Euroopan unionin tarkkailuoperaation (EUMM Georgia) johtajaksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Sitä sovelletaan 15 päivään syyskuuta 2009.

Tehty Brysselissä 16 päivänä syyskuuta 2008.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

C. ROGER

---

(1)  EUVL L 248, 17.9.2008, s. 26.

1

---

| 29.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 319/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 319/80

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS BiH/14/2008,

tehty 21 päivänä marraskuuta 2008,

Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Euroopan unionin joukkojen komentajan nimittämisestä

(2008/895/YUTP)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 25 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP (1) Euroopan unionin sotilasoperaatiosta Bosnia ja Hertsegovinassa ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP 6 artiklan mukaisesti neuvosto on valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään päätökset Euroopan unionin joukkojen komentajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP 6 artiklan mukaisesti neuvosto on valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään päätökset Euroopan unionin joukkojen komentajan nimittämisestä.

| (2) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea teki 25 päivänä syyskuuta 2007 päätöksen BiH/11/2007 (2), jolla kenraalimajuri Ignacio MARTÍN VILLALAÍN nimitettiin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Euroopan unionin joukkojen komentajaksi. |
| --- | --- |

(2)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea teki 25 päivänä syyskuuta 2007 päätöksen BiH/11/2007 (2), jolla kenraalimajuri Ignacio MARTÍN VILLALAÍN nimitettiin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation Euroopan unionin joukkojen komentajaksi.

| (3) | Euroopan unionin sotilasoperaation komentaja on suosittanut, että kenraalimajuri Stefano CASTAGNOTTO nimitettäisiin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation uudeksi Euroopan unionin joukkojen komentajaksi. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin sotilasoperaation komentaja on suosittanut, että kenraalimajuri Stefano CASTAGNOTTO nimitettäisiin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation uudeksi Euroopan unionin joukkojen komentajaksi.

| (4) | Euroopan unionin sotilaskomitea on antanut tukensa tälle suositukselle. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionin sotilaskomitea on antanut tukensa tälle suositukselle.

| (5) | Tanskan asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin toimien ja päätösten valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. |
| --- | --- |

(5)

Tanskan asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin toimien ja päätösten valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla.

| (6) | Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman, jossa todetaan, että Berliini plus -järjestelyt ja niiden täytäntöönpano koskevat ainoastaan niitä Euroopan unionin jäsenvaltioita, jotka ovat myös joko Naton jäseniä tai rauhankumppanuuden osapuolia ja jotka ovat näin ollen tehneet kahdenvälisiä turvallisuussopimuksia Naton kanssa, |
| --- | --- |

(6)

Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman, jossa todetaan, että Berliini plus -järjestelyt ja niiden täytäntöönpano koskevat ainoastaan niitä Euroopan unionin jäsenvaltioita, jotka ovat myös joko Naton jäseniä tai rauhankumppanuuden osapuolia ja jotka ovat näin ollen tehneet kahdenvälisiä turvallisuussopimuksia Naton kanssa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Kenraalimajuri Stefano CASTAGNOTTO nimitetään Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation EU-joukkojen komentajaksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 4 päivänä joulukuuta 2008.

Tehty Brysselissä 21 päivänä marraskuuta 2008.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

C. ROGER

---

(1)  EUVL L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

(2)  EUVL L 288, 6.11.2007, s. 60.

2

---