# Europos Sąjungos L 276/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 276 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. spalio 17d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 276

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. spalio 17d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. spalio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1009/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams | 1 |
| | * | 2008 m. spalio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1010/2008, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį ir dalinei tarpinei peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 19 straipsnį, ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1000/2008, nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos ir Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį | 3 |
| | | 2008 m. spalio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1011/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 21 |
| | * | 2008 m. spalio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1012/2008, kuriuo uždraudžiama su Lenkijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes Baltijos jūros 25–32 pakvadračiuose (EB vandenys) | 23 |
| | * | 2008 m. spalio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1013/2008, kuriuo uždraudžiama su Airijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti europinius jūrų liežuvius VIIf ir VIIg zonose | 25 |
| | * | 2008 m. spalio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1014/2008, kuriuo į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiami tam tikri pavadinimai (České pivo (SGN), Cebreiro (SKVN)) | 27 |
| | | 2008 m. spalio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1015/2008, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1003/2008, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2008 m. spalio 16 d. | 29 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. spalio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1009/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams

1

*

2008 m. spalio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1010/2008, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį ir dalinei tarpinei peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 19 straipsnį, ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1000/2008, nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos ir Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį

3

2008 m. spalio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1011/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

21

*

2008 m. spalio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1012/2008, kuriuo uždraudžiama su Lenkijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes Baltijos jūros 25–32 pakvadračiuose (EB vandenys)

23

*

2008 m. spalio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1013/2008, kuriuo uždraudžiama su Airijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti europinius jūrų liežuvius VIIf ir VIIg zonose

25

*

2008 m. spalio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1014/2008, kuriuo į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiami tam tikri pavadinimai (České pivo (SGN), Cebreiro (SKVN))

České pivo

Cebreiro

27

2008 m. spalio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1015/2008, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1003/2008, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2008 m. spalio 16 d.

29

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | GAIRĖS |
| | | Europos centrinis bankas |
| | | 2008/802/EB |
| | * | 2008 m. rugsėjo 5 d. Europos centrinio banko gairės, iš dalies keičiančios 2005 m. vasario 17 d. Gaires ECB/2005/5 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ir apsikeitimo statistine informacija valdžios finansų statistikos srityje Europos centrinių bankų sistemos viduje tvarkos (ECB/2008/7) | 32 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

GAIRĖS

Europos centrinis bankas

2008/802/EB

*

2008 m. rugsėjo 5 d. Europos centrinio banko gairės, iš dalies keičiančios 2005 m. vasario 17 d. Gaires ECB/2005/5 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ir apsikeitimo statistine informacija valdžios finansų statistikos srityje Europos centrinių bankų sistemos viduje tvarkos (ECB/2008/7)

(ECB/2008/7)

32

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2007 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimo 2007/777/EB, nustatančio gyvūnų ir visuomenės sveikatos reikalavimus ir tam tikrų mėsos produktų ir apdorotų skrandžių, pūslių ir žarnų, skirtų žmonių maistui, importo iš trečiųjų šalių sertifikatų pavyzdžius ir panaikinančio Sprendimą 2005/432/EB, klaidų ištaisymas (OL L 312, 2007 11 30) | 50 |

Klaidų ištaisymas

*

2007 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimo 2007/777/EB, nustatančio gyvūnų ir visuomenės sveikatos reikalavimus ir tam tikrų mėsos produktų ir apdorotų skrandžių, pūslių ir žarnų, skirtų žmonių maistui, importo iš trečiųjų šalių sertifikatų pavyzdžius ir panaikinančio Sprendimą 2005/432/EB, klaidų ištaisymas (OL L 312, 2007 11 30)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 17.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1009/2008

2008 m. spalio 9 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 (2) 68 straipsnį išmokų už galvijus atveju papildomos valstybių narių išmokos ūkininkams skiriamos to reglamento IV antraštinės dalies 12 skyriuje numatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 (2) 68 straipsnį išmokų už galvijus atveju papildomos valstybių narių išmokos ūkininkams skiriamos to reglamento IV antraštinės dalies 12 skyriuje numatytomis sąlygomis.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsnį, siekiant gauti tiesiogines išmokas pagal to Reglamento IV antraštinės dalies 12 skyrių, gyvuliai turi būti identifikuojami ir registruojami pagal 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1760/2000, nustatantį galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantį jautienos bei jos produktų ženklinimą (3). |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsnį, siekiant gauti tiesiogines išmokas pagal to Reglamento IV antraštinės dalies 12 skyrių, gyvuliai turi būti identifikuojami ir registruojami pagal 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1760/2000, nustatantį galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantį jautienos bei jos produktų ženklinimą (3).

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 7 straipsnio 1 dalies antrą įtrauką kiekvienas gyvulių turėtojas turi informuoti kompetentingą instituciją apie visus gyvulių judėjimus ūkyje (įvežimus bei išvežimus) ir kiekvieną gimimą bei kritimą kartu nurodydamas šių įvykių datas per valstybės narės nustatytą 3–7 dienų laikotarpį nuo įvykio. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 7 straipsnio 1 dalies antrą įtrauką kiekvienas gyvulių turėtojas turi informuoti kompetentingą instituciją apie visus gyvulių judėjimus ūkyje (įvežimus bei išvežimus) ir kiekvieną gimimą bei kritimą kartu nurodydamas šių įvykių datas per valstybės narės nustatytą 3–7 dienų laikotarpį nuo įvykio.

| (4) | Tačiau reikia patikslinti Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsnyje nustatyto įpareigojimo taikymo sritį. Gyvuliai neturėtų būti automatiškai laikomi neatitinkančiais jokios išmokos skyrimo kriterijų tik dėl to, kad kompetentingai institucijai per Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 7 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje nurodytą laikotarpį nepranešta apie gyvulio gimimo ar kritimo arba bet kokio judėjimo datą. Gyvulio išlaikymo laikotarpio pradžią taip pat galima laikyti tinkamu laikotarpiu patikrinti, ar atitinkamas gyvulys tikrai identifikuotas ir registruotas siekiant gauti išmokas pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 12 skyrių. |
| --- | --- |

(4)

Tačiau reikia patikslinti Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsnyje nustatyto įpareigojimo taikymo sritį. Gyvuliai neturėtų būti automatiškai laikomi neatitinkančiais jokios išmokos skyrimo kriterijų tik dėl to, kad kompetentingai institucijai per Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 7 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje nurodytą laikotarpį nepranešta apie gyvulio gimimo ar kritimo arba bet kokio judėjimo datą. Gyvulio išlaikymo laikotarpio pradžią taip pat galima laikyti tinkamu laikotarpiu patikrinti, ar atitinkamas gyvulys tikrai identifikuotas ir registruotas siekiant gauti išmokas pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 12 skyrių.

| (5) | Todėl Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsnį reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsnį reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (6) | Šiuo pakeitimu siekiama tik nustatyti teisės gauti tokias išmokas suteikimo kriterijus. Šiuo pakeitimu nekeičiamas gyvulių atsekamumas, nes ūkininkai ir toliau privalo vykdyti visus Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 nustatytus gyvulių identifikavimo ir registravimo reikalavimus. |
| --- | --- |

(6)

Šiuo pakeitimu siekiama tik nustatyti teisės gauti tokias išmokas suteikimo kriterijus. Šiuo pakeitimu nekeičiamas gyvulių atsekamumas, nes ūkininkai ir toliau privalo vykdyti visus Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 nustatytus gyvulių identifikavimo ir registravimo reikalavimus.

| (7) | Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsnyje nustatytą įpareigojimą reikėtų taikyti siekiant gauti visas išmokas pagal minėto reglamento IV antraštinės dalies 12 skyrių. Kadangi ataskaitinis tokių išmokų tvarkymo laikotarpis yra kalendoriniai metai, šį pakeitimą reikėtų taikyti nuo 2008 m sausio 1 d., kad jis būtų taikomas visoms 2008 kalendoriniais metais skiriamoms išmokoms, |
| --- | --- |

(7)

Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsnyje nustatytą įpareigojimą reikėtų taikyti siekiant gauti visas išmokas pagal minėto reglamento IV antraštinės dalies 12 skyrių. Kadangi ataskaitinis tokių išmokų tvarkymo laikotarpis yra kalendoriniai metai, šį pakeitimą reikėtų taikyti nuo 2008 m sausio 1 d., kad jis būtų taikomas visoms 2008 kalendoriniais metais skiriamoms išmokoms,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsnyje pridedama ši pastraipa:

„Nepaisant to, gyvulys taip pat laikomas atitinkančiu išmokų skyrimo kriterijus, jei gyvulio išlaikymo laikotarpio pirmą dieną kompetentingai institucijai buvo pateikta Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 7 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje nustatyta informacija, kaip nustatyta vadovaujantis šio reglamento 144 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge, 2008 m. spalio 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. BUSSEREAU

---

(1)  2008 m. liepos 8 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.

2

(3)  OL L 204, 2000 8 11, p. 1.

3

---

| 17.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/3

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1010/2008

2008 m. spalio 13 d.

kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį ir dalinei tarpinei peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 19 straipsnį, ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1000/2008, nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos ir Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15, 18 ir 19 straipsnius,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

| (1) | 2002 m. liepos mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1338/2002 (2) nustatė galutinį kompensacinį 7,1 % muitą (toliau – galiojančios priemonės) importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, kurios KN kodas yra 2921 42 10 (TARIC kodas 2921421060). Nustatant priemones buvo remiamasi antisubsidijų tyrimo, inicijuoto pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnį (toliau – pirminis tyrimas), išvadomis. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. liepos mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1338/2002 (2) nustatė galutinį kompensacinį 7,1 % muitą (toliau – galiojančios priemonės) importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, kurios KN kodas yra 2921 42 10 (TARIC kodas 2921421060). Nustatant priemones buvo remiamasi antisubsidijų tyrimo, inicijuoto pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnį (toliau – pirminis tyrimas), išvadomis.

| (2) | Tuo pat metu Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1339/2002 (3) nustatė galutinį 18,3 % antidempingo muitą tam pačiam importuojamam Indijos kilmės produktui. |
| --- | --- |

(2)

Tuo pat metu Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1339/2002 (3) nustatė galutinį 18,3 % antidempingo muitą tam pačiam importuojamam Indijos kilmės produktui.

| (3) | Remdamasi minėtomis kompensacinėmis ir antidempingo procedūromis, Komisija Sprendimu 2002/611/EB (4) priėmė įsipareigojimą dėl kainos, kurį pasiūlė Indijos eksportuojantis gamintojas Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd. (toliau – Kokan). |
| --- | --- |

(3)

Remdamasi minėtomis kompensacinėmis ir antidempingo procedūromis, Komisija Sprendimu 2002/611/EB (4) priėmė įsipareigojimą dėl kainos, kurį pasiūlė Indijos eksportuojantis gamintojas Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd. (toliau – Kokan).

| (4) | 2003 m. gruodžio mėn. Kokan informavo Komisiją, kad ji pageidauja atsisakyti įsipareigojimo savo noru. Todėl Sprendimu 2004/255/EB (5) buvo panaikintas Komisijos sprendimas, kuriuo priimtas įsipareigojimas. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. gruodžio mėn. Kokan informavo Komisiją, kad ji pageidauja atsisakyti įsipareigojimo savo noru. Todėl Sprendimu 2004/255/EB (5) buvo panaikintas Komisijos sprendimas, kuriuo priimtas įsipareigojimas.

| (5) | Gavusi Kokan pateiktą prašymą 2005 m. balandžio mėn. Komisija inicijavo (6) dalinę tarpinę peržiūrą atitinkamai pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 384/96 (7) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas) 11 straipsnio 3 dalį, ir šios peržiūros metu tirtas tik įsipareigojimo, kurį pasiūlė bendrovė, priimtinumas. |
| --- | --- |

(5)

Gavusi Kokan pateiktą prašymą 2005 m. balandžio mėn. Komisija inicijavo (6) dalinę tarpinę peržiūrą atitinkamai pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 384/96 (7) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas) 11 straipsnio 3 dalį, ir šios peržiūros metu tirtas tik įsipareigojimo, kurį pasiūlė bendrovė, priimtinumas.

| (6) | Pasibaigus tyrimui, 2005 m. gruodžio mėn. Komisija Sprendimu 2006/37/EB (8) priėmė Kokan pasiūlytą įsipareigojimą, susijusį su antidempingu ir kompensacinėmis procedūromis, dėl importuojamos Indijos kilmės sulfanilo rūgšties. |
| --- | --- |

(6)

Pasibaigus tyrimui, 2005 m. gruodžio mėn. Komisija Sprendimu 2006/37/EB (8) priėmė Kokan pasiūlytą įsipareigojimą, susijusį su antidempingu ir kompensacinėmis procedūromis, dėl importuojamos Indijos kilmės sulfanilo rūgšties.

| (7) | 2006 m. sausio mėn. po 6 konstatuojamojoje dalyje nurodyto tyrimo, siekiant atsižvelgti į minėto įsipareigojimo priėmimą, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 123/2006 (9) iš dalies pakeisti Reglamentas (EB) Nr. 1338/2002, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas Indijos kilmės sulfanilo rūgšties importui, ir Reglamentas (EB) Nr. 1339/2002, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas, inter alia, Indijos kilmės sulfanilo rūgšties importui. |
| --- | --- |

(7)

2006 m. sausio mėn. po 6 konstatuojamojoje dalyje nurodyto tyrimo, siekiant atsižvelgti į minėto įsipareigojimo priėmimą, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 123/2006 (9) iš dalies pakeisti Reglamentas (EB) Nr. 1338/2002, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas Indijos kilmės sulfanilo rūgšties importui, ir Reglamentas (EB) Nr. 1339/2002, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas, inter alia, Indijos kilmės sulfanilo rūgšties importui.

| (8) | Pasibaigus peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1000/2008 (10) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos ir Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai. |
| --- | --- |

(8)

Pasibaigus peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1000/2008 (10) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos ir Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai.

1.2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (9) | Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo termino pabaigą (11), 2007 m. balandžio 24 d. Komisija gavo prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Prašymą pateikė du Bendrijos gamintojai (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina 100 % sulfanilo rūgšties Bendrijoje. |
| --- | --- |

(9)

Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo termino pabaigą (11), 2007 m. balandžio 24 d. Komisija gavo prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Prašymą pateikė du Bendrijos gamintojai (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina 100 % sulfanilo rūgšties Bendrijoje.

| (10) | Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad, baigus galioti priemonėms, subsidijavimas ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(10)

Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad, baigus galioti priemonėms, subsidijavimas ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.

| (11) | Komisija išnagrinėjo pareiškėjų pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįsti peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, 2007 m. liepos 24 d. Komisija inicijavimo pranešimu, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (12), paskelbė apie kompensacinių priemonių, taikomų importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(11)

Komisija išnagrinėjo pareiškėjų pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįsti peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, 2007 m. liepos 24 d. Komisija inicijavimo pranešimu, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (12), paskelbė apie kompensacinių priemonių, taikomų importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

| (12) | Reikėtų pabrėžti, kad prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą ir pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalį ir 22 straipsnio 1 dalį Komisija Indijos Vyriausybei (toliau – IV) pranešė apie gautą tinkamai dokumentais pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir paragino Indijos Vyriausybę dalyvauti konsultacijose, kad būtų išsiaiškinta su skundo turiniu susijusi situacija ir rastas abiem šalims priimtinas sprendimas. Indijos Vyriausybė neatsiliepė į šį pasiūlymą dalyvauti konsultacijose. Panašiai Indijos institucijoms buvo pasiūlytos ir vyko konsultacijos atliekant toliau nurodytą dalinę tarpinę peržiūrą. Šių konsultacijų metu nebuvo rastas abiem pusėms priimtinas sprendimas, kuris būtų garantavęs, kad peržiūra nebus inicijuota. |
| --- | --- |

(12)

Reikėtų pabrėžti, kad prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą ir pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalį ir 22 straipsnio 1 dalį Komisija Indijos Vyriausybei (toliau – IV) pranešė apie gautą tinkamai dokumentais pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir paragino Indijos Vyriausybę dalyvauti konsultacijose, kad būtų išsiaiškinta su skundo turiniu susijusi situacija ir rastas abiem šalims priimtinas sprendimas. Indijos Vyriausybė neatsiliepė į šį pasiūlymą dalyvauti konsultacijose. Panašiai Indijos institucijoms buvo pasiūlytos ir vyko konsultacijos atliekant toliau nurodytą dalinę tarpinę peržiūrą. Šių konsultacijų metu nebuvo rastas abiem pusėms priimtinas sprendimas, kuris būtų garantavęs, kad peržiūra nebus inicijuota.

1.3.   Dalinė tarpinė peržiūra

| (13) | 2007 m. rugsėjo 29 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (13) (toliau – pranešimas apie inicijavimą pagal 19 straipsnį) savo iniciatyva Komisija pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, kurios metu tirtas tik subsidijavimo lygis, nes turėjo pakankamai prima facie įrodymų, kad pasikeitė su subsidijavimu susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(13)

2007 m. rugsėjo 29 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (13) (toliau – pranešimas apie inicijavimą pagal 19 straipsnį) savo iniciatyva Komisija pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, kurios metu tirtas tik subsidijavimo lygis, nes turėjo pakankamai prima facie įrodymų, kad pasikeitė su subsidijavimu susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.

| (14) | Peržiūros metu tirtas tik pranešimo apie inicijavimą pagal 19 straipsnį priede nurodytos bendrovės Kokan subsidijavimo lygis, taip pat tirti su kitais eksportuotojais, kurie buvo paraginti pranešti apie save pranešime apie inicijavimą nustatytomis sąlygomis ir per nustatytą laikotarpį, susiję aspektai. |
| --- | --- |

(14)

Peržiūros metu tirtas tik pranešimo apie inicijavimą pagal 19 straipsnį priede nurodytos bendrovės Kokan subsidijavimo lygis, taip pat tirti su kitais eksportuotojais, kurie buvo paraginti pranešti apie save pranešime apie inicijavimą nustatytomis sąlygomis ir per nustatytą laikotarpį, susiję aspektai.

1.4.   Tyrimas

1.4.1.   Tiriamasis laikotarpis

| (15) | Subsidijavimo tęsimosi ar kartojimosi tiriamasis laikotarpis – 2006 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Šiuo laikotarpiu taip pat remtasi tiriant tariamas pasikeitusias aplinkybes, dėl kurių inicijuota dalinė tarpinė peržiūra. Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(15)

Subsidijavimo tęsimosi ar kartojimosi tiriamasis laikotarpis – 2006 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Šiuo laikotarpiu taip pat remtasi tiriant tariamas pasikeitusias aplinkybes, dėl kurių inicijuota dalinė tarpinė peržiūra. Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (16) | Komisija oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms, eksportuojančios šalies atstovams, pareiškėjui ir Bendrijos gamintojams apie priemonių galiojimo termino peržiūros ir dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(16)

Komisija oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms, eksportuojančios šalies atstovams, pareiškėjui ir Bendrijos gamintojams apie priemonių galiojimo termino peržiūros ir dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (17) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(17)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (18) | Atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą, klausimynai buvo siųsti visoms žinomoms susijusioms šalims: dviem Bendrijos gamintojams, eksportuojančiam Indijos gamintojui, žinomiems importuotojams ir naudotojams bei Indijos Vyriausybei. Atliekant dalinę tarpinę peržiūrą, klausimynai siųsti Indijos eksportuojančiam gamintojui ir Indijos Vyriausybei. |
| --- | --- |

(18)

Atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą, klausimynai buvo siųsti visoms žinomoms susijusioms šalims: dviem Bendrijos gamintojams, eksportuojančiam Indijos gamintojui, žinomiems importuotojams ir naudotojams bei Indijos Vyriausybei. Atliekant dalinę tarpinę peržiūrą, klausimynai siųsti Indijos eksportuojančiam gamintojui ir Indijos Vyriausybei.

| (19) | Klausimynų atsakymai gauti iš Indijos Vyriausybės, abiejų Bendrijos gamintojų ir eksportuojančio nagrinėjamosios šalies gamintojo, taip pat iš keturių naudotojų. Klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas importuotojas, ir jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos arba nepranešė apie save atliekant tyrimus. |
| --- | --- |

(19)

Klausimynų atsakymai gauti iš Indijos Vyriausybės, abiejų Bendrijos gamintojų ir eksportuojančio nagrinėjamosios šalies gamintojo, taip pat iš keturių naudotojų. Klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas importuotojas, ir jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos arba nepranešė apie save atliekant tyrimus.

| (20) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant būtiną nustatyti, ar gali tęstis arba pasikartoti subsidijavimas bei jo daroma žala, ir įvertinti Bendrijos interesus bei tariamą pasikeitusį subsidijavimo lygį. Šiuo atžvilgiu Komisija atliko tikrinamuosius vizitus Indijos Vyriausybės, Maharaštros Vyriausybės Mumbajuje, Indijos rezervų banko Mumbajuje patalpose ir šiose bendrovėse:






  a) | eksportuojantis gamintojas Indijoje:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbajus, Indija; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant būtiną nustatyti, ar gali tęstis arba pasikartoti subsidijavimas bei jo daroma žala, ir įvertinti Bendrijos interesus bei tariamą pasikeitusį subsidijavimo lygį. Šiuo atžvilgiu Komisija atliko tikrinamuosius vizitus Indijos Vyriausybės, Maharaštros Vyriausybės Mumbajuje, Indijos rezervų banko Mumbajuje patalpose ir šiose bendrovėse:

a)

eksportuojantis gamintojas Indijoje:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbajus, Indija;

| b) | Bendrijos gamintojai:






  — | Ardenity, Živė (Givet), Prancūzija, |
| --- | --- | --- |

b)

Bendrijos gamintojai:

—

Ardenity, Živė (Givet), Prancūzija,

| — | CUF Químicos Industriais, Estareža (Estarreja), Portugalija; |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estareža (Estarreja), Portugalija;

| c) | naudotojai:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkuzenas (Leverkusen), Vokietija, |
| --- | --- | --- |

c)

naudotojai:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkuzenas (Leverkusen), Vokietija,

| — | Robama SA, Palafolsas (Palafolls), Ispanija. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolsas (Palafolls), Ispanija.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (21) | Nagrinėjamasis produktas – tai Indijos kilmės sulfanilo rūgštis (toliau – nagrinėjamasis produktas), kuri šiuo metu klasifikuojama KN kodu ex 2921 42 10 (TARIC kodas 2921421060). Iš esmės sulfanilo rūgštis yra dviejų rūšių, kurios nustatomos pagal jų grynumą: techninio grynumo ir išgrynintoji. Be to, išgrynintoji rūšis kartais parduodama sulfanilo rūgšties druskos pavidalu. Sulfanilo rūgštis yra naudojama kaip žaliava optinių baliklių, betono priedų, maistinių dažų ir specialių dažiklių gamyboje. Nors sulfanilo rūgšties paskirtis yra įvairi, visos rūšys ir formos naudotojų laikomos viena kitą galinčiomis, prireikus, pakeisti, visos rūšys ir formos pakaitomis naudojamos įvairiose taikymo srityse, todėl, kaip ir pirminio tyrimo metu, jos laikomos vienu produktu. |
| --- | --- |

(21)

Nagrinėjamasis produktas – tai Indijos kilmės sulfanilo rūgštis (toliau – nagrinėjamasis produktas), kuri šiuo metu klasifikuojama KN kodu ex 2921 42 10 (TARIC kodas 2921421060). Iš esmės sulfanilo rūgštis yra dviejų rūšių, kurios nustatomos pagal jų grynumą: techninio grynumo ir išgrynintoji. Be to, išgrynintoji rūšis kartais parduodama sulfanilo rūgšties druskos pavidalu. Sulfanilo rūgštis yra naudojama kaip žaliava optinių baliklių, betono priedų, maistinių dažų ir specialių dažiklių gamyboje. Nors sulfanilo rūgšties paskirtis yra įvairi, visos rūšys ir formos naudotojų laikomos viena kitą galinčiomis, prireikus, pakeisti, visos rūšys ir formos pakaitomis naudojamos įvairiose taikymo srityse, todėl, kaip ir pirminio tyrimo metu, jos laikomos vienu produktu.

2.2.   Panašus produktas

| (22) | Kaip nustatyta pirminio tyrimo metu, šių peržiūrų tyrimų rezultatai patvirtino, kad sulfanilo rūgštis ir jos druskos yra plataus vartojimo prekės, ir tiek jų kokybė, tiek pagrindinės fizinės savybės yra vienodos nepaisant kilmės šalies. Taigi nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir eksportuojančio susijusio gamintojo gaminami ir vidaus rinkoje parduodami bei į trečiąsias šalis eksportuojami produktai ir Bendrijos gamintojų gaminami bei Bendrijos rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei yra iš esmės tos pačios paskirties, todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(22)

Kaip nustatyta pirminio tyrimo metu, šių peržiūrų tyrimų rezultatai patvirtino, kad sulfanilo rūgštis ir jos druskos yra plataus vartojimo prekės, ir tiek jų kokybė, tiek pagrindinės fizinės savybės yra vienodos nepaisant kilmės šalies. Taigi nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir eksportuojančio susijusio gamintojo gaminami ir vidaus rinkoje parduodami bei į trečiąsias šalis eksportuojami produktai ir Bendrijos gamintojų gaminami bei Bendrijos rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei yra iš esmės tos pačios paskirties, todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje.

3.   TIKIMYBĖ, KAD SUBSIDIJAVIMAS TĘSIS ARBA PASIKARTOS

3.1.   Įvadas

| (23) | Remiantis prašyme atlikti peržiūrą ir Bendrijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija buvo tiriamos šios schemos, kurios yra laikomos susijusiomis su subsidijų skyrimu:






  — | Pirminio tyrimo metu tirtos subsidijų schemos






  — | Nacionalinės schemos






  a) | eksporto perdirbimo zonų schema (toliau – EPZS) ir (arba) specialiųjų ekonominių zonų schema (toliau – SEZS) ir (arba) į eksportą orientuotų įmonių schema (toliau – EOĮS); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

Remiantis prašyme atlikti peržiūrą ir Bendrijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija buvo tiriamos šios schemos, kurios yra laikomos susijusiomis su subsidijų skyrimu:

—

Pirminio tyrimo metu tirtos subsidijų schemos

—

Nacionalinės schemos

a)

eksporto perdirbimo zonų schema (toliau – EPZS) ir (arba) specialiųjų ekonominių zonų schema (toliau – SEZS) ir (arba) į eksportą orientuotų įmonių schema (toliau – EOĮS);

| b) | muitų nuolaidų knygelių schema (toliau – MNKS); |
| --- | --- |

b)

muitų nuolaidų knygelių schema (toliau – MNKS);

| c) | gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau – GPESS); |
| --- | --- |

c)

gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau – GPESS);

| d) | atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (toliau – APMS); |
| --- | --- |

d)

atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (toliau – APMS);

| e) | išankstinių licencijų schema (toliau – ILS) arba išankstinių leidimų schema (toliau – ILS). |
| --- | --- |

e)

išankstinių licencijų schema (toliau – ILS) arba išankstinių leidimų schema (toliau – ILS).

| — | Regioninės schemos






  f) | Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema (toliau – LPS). |
| --- | --- | --- |

—

Regioninės schemos

f)

Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema (toliau – LPS).

| — | Pirminio tyrimo metu netirtos subsidijų schemos






  — | Nacionalinės schemos






  g) | Eksporto kreditų schema (prieš prekių išsiuntimą ir po prekių išsiuntimo) (toliau – EKS). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Pirminio tyrimo metu netirtos subsidijų schemos

—

Nacionalinės schemos

g)

Eksporto kreditų schema (prieš prekių išsiuntimą ir po prekių išsiuntimo) (toliau – EKS).

| (24) | Anksčiau minėtos a), b), c) ir e) schemos yra paremtos Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“, kuri nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. vadinama „Užsienio prekybos politika“, dokumentuose, ir juos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu susijęs vienas „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, t. y. penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2004–2009 m.). Be to, EXIM politiką 2004–2009 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato „2004 m. rugsėjo 1 d.–2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ (toliau – PV I 2004–2009 m.). |
| --- | --- |

(24)

Anksčiau minėtos a), b), c) ir e) schemos yra paremtos Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“, kuri nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. vadinama „Užsienio prekybos politika“, dokumentuose, ir juos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu susijęs vienas „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, t. y. penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2004–2009 m.). Be to, EXIM politiką 2004–2009 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato „2004 m. rugsėjo 1 d.–2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ (toliau – PV I 2004–2009 m.).

| (25) | Punkte d) nurodyta atleidimo nuo pajamų mokesčio schema yra pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. |
| --- | --- |

(25)

Punkte d) nurodyta atleidimo nuo pajamų mokesčio schema yra pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.

| (26) | Punkte f) nurodytą schemą administruoja Maharaštros valstija, ir ši schema grindžiama Maharaštros Vyriausybės pramonės, energijos ir darbo departamento nutarimais. |
| --- | --- |

(26)

Punkte f) nurodytą schemą administruoja Maharaštros valstija, ir ši schema grindžiama Maharaštros Vyriausybės pramonės, energijos ir darbo departamento nutarimais.

| (27) | Punkte g) nurodyta eksporto kreditų schema grindžiama 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau – IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje. |
| --- | --- |

(27)

Punkte g) nurodyta eksporto kreditų schema grindžiama 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau – IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.

3.2.   Eksporto perdirbimo zonų schema (EPZS) ir (arba) specialiųjų ekonominių zonų schema (SEZS) ir (arba) į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS)

| (28) | Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neįsikūręs nei specialiojoje ekonominėje zonoje, nei eksporto perdirbimo zonoje. Tačiau bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas buvo įsteigtas kaip į eksportą orientuota įmonė ir per PTL gavo kompensuotinas subsidijas. Toliau pateikiamas tik EOĮS aprašymas ir vertinimas. |
| --- | --- |

(28)

Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neįsikūręs nei specialiojoje ekonominėje zonoje, nei eksporto perdirbimo zonoje. Tačiau bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas buvo įsteigtas kaip į eksportą orientuota įmonė ir per PTL gavo kompensuotinas subsidijas. Toliau pateikiamas tik EOĮS aprašymas ir vertinimas.

3.2.1.   Teisinis pagrindas

| (29) | Išsamesnė informacija apie EOĮS pateikiama EXIM politikos 2004–2009 m. 6 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. |
| --- | --- |

(29)

Išsamesnė informacija apie EOĮS pateikiama EXIM politikos 2004–2009 m. 6 skyriuje ir PV I 2004–2009 m.

3.2.2.   Teisė pasinaudoti

| (30) | Išskyrus bendroves, kurios verčiasi tik prekyba, pagal EOĮ schemą gali steigtis visos įmonės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visas savo pagamintas prekes ar paslaugas. Tačiau pramonės įmonės, norinčios pasinaudoti EOĮS, privalo įvykdyti minimalių investicijų į ilgalaikį turtą reikalavimą (10 milijonų Indijos rupijų). |
| --- | --- |

(30)

Išskyrus bendroves, kurios verčiasi tik prekyba, pagal EOĮ schemą gali steigtis visos įmonės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visas savo pagamintas prekes ar paslaugas. Tačiau pramonės įmonės, norinčios pasinaudoti EOĮS, privalo įvykdyti minimalių investicijų į ilgalaikį turtą reikalavimą (10 milijonų Indijos rupijų).

3.2.3.   Praktinis įgyvendinimas

| (31) | EOĮS gali būti įsteigtos ir įkurtos visoje Indijos teritorijoje. |
| --- | --- |

(31)

EOĮS gali būti įsteigtos ir įkurtos visoje Indijos teritorijoje.

| (32) | Prašyme dėl EOĮS statuso būtina pateikti ateinančių penkerių metų duomenis, inter alia, apie planuojamą produkcijos kiekį, planuojamą eksporto vertę, importo ir vietos reikalavimus. Patvirtinusios bendrovės prašymą, valdžios institucijos bendrovę informuoja apie susijusias nuostatas ir sąlygas. Susitarimas dėl bendrovės statuso pripažinimo pagal EOĮS galioja penkerius metus. Jis gali būti atnaujintas papildomiems laikotarpiams. |
| --- | --- |

(32)

Prašyme dėl EOĮS statuso būtina pateikti ateinančių penkerių metų duomenis, inter alia, apie planuojamą produkcijos kiekį, planuojamą eksporto vertę, importo ir vietos reikalavimus. Patvirtinusios bendrovės prašymą, valdžios institucijos bendrovę informuoja apie susijusias nuostatas ir sąlygas. Susitarimas dėl bendrovės statuso pripažinimo pagal EOĮS galioja penkerius metus. Jis gali būti atnaujintas papildomiems laikotarpiams.

| (33) | Pagrindinis EOĮS įsipareigojimas, nustatytas EXIM politikoje 2004–2009 m., yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta (toliau – GPUV), t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų prekių bendrą vertę. |
| --- | --- |

(33)

Pagrindinis EOĮS įsipareigojimas, nustatytas EXIM politikoje 2004–2009 m., yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta (toliau – GPUV), t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų prekių bendrą vertę.

| (34) | EOĮS įmonės turi teisę gauti šias nuolaidas:






  — | atleidimą nuo importo muitų visoms prekių rūšims (įskaitant pagrindines gamybos priemones, žaliavas ir vartojimo reikmenis), kurių reikia gamybai, perdirbimui arba susijusioms reikmėms, |
| --- | --- | --- |

(34)

EOĮS įmonės turi teisę gauti šias nuolaidas:

—

atleidimą nuo importo muitų visoms prekių rūšims (įskaitant pagrindines gamybos priemones, žaliavas ir vartojimo reikmenis), kurių reikia gamybai, perdirbimui arba susijusioms reikmėms,

| — | atleidimą nuo akcizo už prekes, perkamas iš vietos šaltinių, |
| --- | --- |

—

atleidimą nuo akcizo už prekes, perkamas iš vietos šaltinių,

| — | pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamas prekes grąžinimą, |
| --- | --- |

—

pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamas prekes grąžinimą,

| — | galimybę iki 50 % FOB eksporto vertės produkcijos parduoti vidaus rinkoje, jeigu sumokėjus lengvatinius muitus, t. y. akcizą už galutinius produktus, gaunamos grynosios pajamos užsienio valiuta, |
| --- | --- |

—

galimybę iki 50 % FOB eksporto vertės produkcijos parduoti vidaus rinkoje, jeigu sumokėjus lengvatinius muitus, t. y. akcizą už galutinius produktus, gaunamos grynosios pajamos užsienio valiuta,

| — | muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, dalinį grąžinimą, |
| --- | --- |

—

muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, dalinį grąžinimą,

| — | atleidimą nuo pajamų mokesčio, kuris paprastai mokamas už pelną, gautą iš eksporto pardavimo, pagal Pajamų mokesčio įstatymo 10B dalį per 10 metų laikotarpį nuo operacijų pradžios, bet ne ilgiau kaip iki 2010 m., |
| --- | --- |

—

atleidimą nuo pajamų mokesčio, kuris paprastai mokamas už pelną, gautą iš eksporto pardavimo, pagal Pajamų mokesčio įstatymo 10B dalį per 10 metų laikotarpį nuo operacijų pradžios, bet ne ilgiau kaip iki 2010 m.,

| — | galimybę įsigyti 100 % užsienio kapitalo įmonės akcijų. |
| --- | --- |

—

galimybę įsigyti 100 % užsienio kapitalo įmonės akcijų.

| (35) | Įmones, kurios veikia pagal šias schemas, prižiūri muitinės pareigūnai Muitų įstatymo 65 dalyje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(35)

Įmones, kurios veikia pagal šias schemas, prižiūri muitinės pareigūnai Muitų įstatymo 65 dalyje nustatyta tvarka.

| (36) | Šios įmonės teisiškai privalo tinkamai įtraukti į apskaitą visas importuojamas medžiagas ir jų vartojimą bei panaudojimą, taip pat eksportą pagal PV I 2004–2009 m. 6.11.1 dalį. Šie dokumentai turėtų būti periodiškai teikiami kompetentingoms institucijoms ketvirčio ir metinėse pažangos ataskaitose. |
| --- | --- |

(36)

Šios įmonės teisiškai privalo tinkamai įtraukti į apskaitą visas importuojamas medžiagas ir jų vartojimą bei panaudojimą, taip pat eksportą pagal PV I 2004–2009 m. 6.11.1 dalį. Šie dokumentai turėtų būti periodiškai teikiami kompetentingoms institucijoms ketvirčio ir metinėse pažangos ataskaitose.

| (37) | Tačiau „[į eksportą orientuota įmonė] neprivalo kiekvienos importo siuntos susieti su savo eksportu, perleidimu kitoms įmonėms, pardavimu VTZ (vidaus tarifų zonoje) arba atsargomis“, kaip nurodyta PV I 2004–2009 m. 6.11.2 dalyje. |
| --- | --- |

(37)

Tačiau „[į eksportą orientuota įmonė] neprivalo kiekvienos importo siuntos susieti su savo eksportu, perleidimu kitoms įmonėms, pardavimu VTZ (vidaus tarifų zonoje) arba atsargomis“, kaip nurodyta PV I 2004–2009 m. 6.11.2 dalyje.

| (38) | Vidaus rinkoje parduodamų prekių išsiuntimą ir apskaitą kontroliuoja pačios bendrovės. EOĮ eksporto siuntų išsiuntimo procesą prižiūri nuolatinis EOĮ muitinės ir (arba) akcizų pareigūnas. |
| --- | --- |

(38)

Vidaus rinkoje parduodamų prekių išsiuntimą ir apskaitą kontroliuoja pačios bendrovės. EOĮ eksporto siuntų išsiuntimo procesą prižiūri nuolatinis EOĮ muitinės ir (arba) akcizų pareigūnas.

| (39) | Šiuo atveju, siekdamas pagrindinio pardavimo mokesčio grąžinimo ir dalinio mokesčio grąžinimo už iš vietos bendrovių pirktus degalus, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo schema pirkdamas šalyje prekes ir nemokėdamas akcizo. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijęs eksportuojantis gamintojas nepasinaudojo pagal nuostatas dėl atleidimo nuo pelno mokesčio teikiamomis lengvatomis pagal EOĮS. |
| --- | --- |

(39)

Šiuo atveju, siekdamas pagrindinio pardavimo mokesčio grąžinimo ir dalinio mokesčio grąžinimo už iš vietos bendrovių pirktus degalus, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo schema pirkdamas šalyje prekes ir nemokėdamas akcizo. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijęs eksportuojantis gamintojas nepasinaudojo pagal nuostatas dėl atleidimo nuo pelno mokesčio teikiamomis lengvatomis pagal EOĮS.

3.2.4.   Išvados dėl EOĮS

| (40) | Buvo nustatyta, kad atleidimo nuo akcizo už prekes, perkamas iš vietos šaltinių, atveju EOĮS nepriklausančios įmonės už pirkimą sumokėtas mokestis gali būti panaudotas kaip kreditas būsimiems muito įsipareigojimams įvykdyti, t. y. pardavimo vidaus rinkoje akcizui sumokėti (vadinamasis „CENVAT mechanizmas“). Todėl už pirkimą sumokėtas akcizas nėra galutinis. Naudojant CENVAT kredito mechanizmą, galutinis muitas nustatomas tik pridėtinei vertei, bet ne žaliavoms. Taigi, EOĮS įmonę atleidžiant nuo akcizo už pirkimą, nėra papildomų Vyriausybės prarastų pajamų, todėl EOĮS nesuteikiama jokios papildomos naudos. |
| --- | --- |

(40)

Buvo nustatyta, kad atleidimo nuo akcizo už prekes, perkamas iš vietos šaltinių, atveju EOĮS nepriklausančios įmonės už pirkimą sumokėtas mokestis gali būti panaudotas kaip kreditas būsimiems muito įsipareigojimams įvykdyti, t. y. pardavimo vidaus rinkoje akcizui sumokėti (vadinamasis „CENVAT mechanizmas“). Todėl už pirkimą sumokėtas akcizas nėra galutinis. Naudojant CENVAT kredito mechanizmą, galutinis muitas nustatomas tik pridėtinei vertei, bet ne žaliavoms. Taigi, EOĮS įmonę atleidžiant nuo akcizo už pirkimą, nėra papildomų Vyriausybės prarastų pajamų, todėl EOĮS nesuteikiama jokios papildomos naudos.

| (41) | Pagrindinio pardavimo mokesčio grąžinimas ir dalinis mokesčio už iš vietos bendrovių pirktus degalus grąžinimas yra subsidijavimas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Vyriausybės pajamos, kurios būtų gautos netaikant šios schemos, buvo prarastos, o tai reiškia, kad pagal EOĮS buvo suteikta nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, nes įmonė pagerino savo likvidumą susigrąžindama pagrindinį pardavimo mokestį ir mokesčius, kurie paprastai mokami už degalus. Pagal įstatymą subsidijos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir dėl to laikomos individualiomis ir kompensuotinomis pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. EXIM politikos 02–07 6.1 dalyje nurodytas EOĮS eksporto tikslas, siekiant paskatų, yra conditio sine qua non. |
| --- | --- |

(41)

Pagrindinio pardavimo mokesčio grąžinimas ir dalinis mokesčio už iš vietos bendrovių pirktus degalus grąžinimas yra subsidijavimas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Vyriausybės pajamos, kurios būtų gautos netaikant šios schemos, buvo prarastos, o tai reiškia, kad pagal EOĮS buvo suteikta nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, nes įmonė pagerino savo likvidumą susigrąžindama pagrindinį pardavimo mokestį ir mokesčius, kurie paprastai mokami už degalus. Pagal įstatymą subsidijos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir dėl to laikomos individualiomis ir kompensuotinomis pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. EXIM politikos 02–07 6.1 dalyje nurodytas EOĮS eksporto tikslas, siekiant paskatų, yra conditio sine qua non.

3.2.5.   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (42) | Subsidijos suma apskaičiuota remiantis pagrindinio už vietoje perkamas prekes pardavimo mokesčio grąžinimu ir daliniu mokesčio už vidaus rinkoje perkamus degalus grąžinimu per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją, buvo išskaičiuoti iš šios sumos pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta tvarka, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą kaip skaitiklį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. Tokiu būdu apskaičiuotas subsidijų skirtumas sudarė 3,2 %. |
| --- | --- |

(42)

Subsidijos suma apskaičiuota remiantis pagrindinio už vietoje perkamas prekes pardavimo mokesčio grąžinimu ir daliniu mokesčio už vidaus rinkoje perkamus degalus grąžinimu per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją, buvo išskaičiuoti iš šios sumos pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta tvarka, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą kaip skaitiklį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. Tokiu būdu apskaičiuotas subsidijų skirtumas sudarė 3,2 %.

3.3.   Muitų nuolaidų knygelių schema (MNKS)

3.3.1.   Teisinis pagrindas

| (43) | Išsamus MNKS aprašymas pateikiamas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. 4.37–4.4 dalyse. |
| --- | --- |

(43)

Išsamus MNKS aprašymas pateikiamas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. 4.37–4.4 dalyse.

3.3.2.   Nustatyti faktai

| (44) | Buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal MNKS schemą negavo jokių lengvatų. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime. |
| --- | --- |

(44)

Buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal MNKS schemą negavo jokių lengvatų. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.

3.4.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)

3.4.1.   Teisinis pagrindas

| (45) | Išsamus GPESS aprašymas pateikiamas EXIM politikos 2004–2009 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(45)

Išsamus GPESS aprašymas pateikiamas EXIM politikos 2004–2009 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 5 skyriuje.

3.4.2.   Nustatyti faktai

| (46) | Buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal GPESS negavo jokių lengvatų. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime. |
| --- | --- |

(46)

Buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal GPESS negavo jokių lengvatų. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.

3.5.   Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS)

| (47) | Buvo nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal APMS negavo jokių lengvatų. Todėl buvo nuspręsta, kad šios schemos toliau šiame tyrime analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(47)

Buvo nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal APMS negavo jokių lengvatų. Todėl buvo nuspręsta, kad šios schemos toliau šiame tyrime analizuoti nereikia.

3.6.   Išankstinių licencijų schema (ILS) arba išankstinių leidimų schema (ILS)

3.6.1.   Teisinis pagrindas

| (48) | Išsamus schemos aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.1.–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 4.1–4.30 skyriuose. Nuo 2006 m. balandžio 1 d. schemos pavadinimas pakeistas į išankstinių leidimų schemą. |
| --- | --- |

(48)

Išsamus schemos aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.1.–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 4.1–4.30 skyriuose. Nuo 2006 m. balandžio 1 d. schemos pavadinimas pakeistas į išankstinių leidimų schemą.

3.6.2.   Nustatyti faktai

| (49) | Buvo nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal ILS negavo jokių lengvatų. Todėl buvo nuspręsta, kad šios schemos toliau šiame tyrime analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(49)

Buvo nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal ILS negavo jokių lengvatų. Todėl buvo nuspręsta, kad šios schemos toliau šiame tyrime analizuoti nereikia.

3.7.   Maharaštros Vyriausybės (MV) lengvatų paketo schema

3.7.1.   Teisinis pagrindas

| (50) | Siekdama skatinti pramonės sektorių plėtotę mažiau išsivysčiusiose Maharaštros valstijos vietose, valstijos Vyriausybė nuo 1964 m. teikia lengvatas naujų besiplečiančių įmonių įsikūrimui besivystančiuose valstijos regionuose pagal schemą, kuri yra paprastai žinoma kaip „lengvatų paketo schema“ (LPS). Nuo taikymo pradžios schema keletą kartų buvo iš dalies keista, o „2001 m. schema“ veikė nuo 2001 m. balandžio 1 d. iki 2006 m. kovo 31 d. ir vėliau buvo pratęsta iki 2007 m. kovo 31 d. Maharaštros Vyriausybės taikomą LPS sudaro kelios poschemės, iš kurių šios yra pagrindinės: i) vidaus mokesčio grąžinimas, ii) atleidimas nuo elektros mokesčio ir iii) atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio arba jo atidėjimas. Maharaštros Vyriausybės tvirtinimu pastaroji mokesčių schema, t. y. nei atleidimas nuo pardavimo mokesčio, nei pardavimo mokesčio atidėjimas, neįtraukta į 2001 m. schemą. Tačiau tyrimo metu nustatyta, kad „Teisę suteikiančiame pažymėjime“ nurodyta, kad bendrovė turi teisę į išmokas pagal šią schemą. Tyrimo metu nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo naudota poschemė iš tiesų buvo susijusi su pardavimo mokesčio atidėjimu (pirmiau nurodyto iii) punkto dalis). |
| --- | --- |

(50)

Siekdama skatinti pramonės sektorių plėtotę mažiau išsivysčiusiose Maharaštros valstijos vietose, valstijos Vyriausybė nuo 1964 m. teikia lengvatas naujų besiplečiančių įmonių įsikūrimui besivystančiuose valstijos regionuose pagal schemą, kuri yra paprastai žinoma kaip „lengvatų paketo schema“ (LPS). Nuo taikymo pradžios schema keletą kartų buvo iš dalies keista, o „2001 m. schema“ veikė nuo 2001 m. balandžio 1 d. iki 2006 m. kovo 31 d. ir vėliau buvo pratęsta iki 2007 m. kovo 31 d. Maharaštros Vyriausybės taikomą LPS sudaro kelios poschemės, iš kurių šios yra pagrindinės: i) vidaus mokesčio grąžinimas, ii) atleidimas nuo elektros mokesčio ir iii) atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio arba jo atidėjimas. Maharaštros Vyriausybės tvirtinimu pastaroji mokesčių schema, t. y. nei atleidimas nuo pardavimo mokesčio, nei pardavimo mokesčio atidėjimas, neįtraukta į 2001 m. schemą. Tačiau tyrimo metu nustatyta, kad „Teisę suteikiančiame pažymėjime“ nurodyta, kad bendrovė turi teisę į išmokas pagal šią schemą. Tyrimo metu nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo naudota poschemė iš tiesų buvo susijusi su pardavimo mokesčio atidėjimu (pirmiau nurodyto iii) punkto dalis).

3.7.2.   Teisė pasinaudoti

| (51) | Norėdamos šia schema naudotis, bendrovės paprastai privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias valstijos vietoves (kurios pagal jų ekonominį išsivystymą skirstomos į įvairias kategorijas, pvz., mažai išsivysčiusios vietovės, mažiau išsivysčiusios vietovės, mažiausiai išsivysčiusios vietovės), įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ir įvairinimą. Pagrindinis lengvatų dydžio nustatymo kriterijus yra vietovės, kurioje yra arba bus įmonė, kategorija ir investicijų dydis. |
| --- | --- |

(51)

Norėdamos šia schema naudotis, bendrovės paprastai privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias valstijos vietoves (kurios pagal jų ekonominį išsivystymą skirstomos į įvairias kategorijas, pvz., mažai išsivysčiusios vietovės, mažiau išsivysčiusios vietovės, mažiausiai išsivysčiusios vietovės), įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ir įvairinimą. Pagrindinis lengvatų dydžio nustatymo kriterijus yra vietovės, kurioje yra arba bus įmonė, kategorija ir investicijų dydis.

3.7.3.   Praktinis įgyvendinimas

| (52) | „Teisę suteikiančiame pažymėjime“, kurį Maharaštros Vyriausybė išdavė bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, numatyta, kad pagal pardavimo mokesčio atidėjimo poschemę leidžiama atidėti valstijos pardavimo mokesčius, kurie surenkami pardavus prekes vidaus rinkoje, 12 metų laikotarpiui skaičiuojant nuo tų mokesčių surinkimo metų. |
| --- | --- |

(52)

„Teisę suteikiančiame pažymėjime“, kurį Maharaštros Vyriausybė išdavė bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, numatyta, kad pagal pardavimo mokesčio atidėjimo poschemę leidžiama atidėti valstijos pardavimo mokesčius, kurie surenkami pardavus prekes vidaus rinkoje, 12 metų laikotarpiui skaičiuojant nuo tų mokesčių surinkimo metų.

3.7.4.   Išvada

| (53) | Maharaštros Vyriausybės taikoma lengvatų paketo schemos mokesčių atidėjimo poschemė yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Išnagrinėtoji poschemė laikoma Maharaštros Vyriausybės finansine parama, nes dėl šios nuolaidos atidedamas Maharaštros Vyriausybės pajamų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti, surinkimas. Šis atidėjimas yra naudingas bendrovei, nes pagerina jos likvidumą. |
| --- | --- |

(53)

Maharaštros Vyriausybės taikoma lengvatų paketo schemos mokesčių atidėjimo poschemė yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Išnagrinėtoji poschemė laikoma Maharaštros Vyriausybės finansine parama, nes dėl šios nuolaidos atidedamas Maharaštros Vyriausybės pajamų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti, surinkimas. Šis atidėjimas yra naudingas bendrovei, nes pagerina jos likvidumą.

| (54) | Šia poscheme gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines vietoves, priklausančias Maharaštros valstijos jurisdikcijai. Ne šiose vietovėse įsikūrusios bendrovės naudotis šia poscheme negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal tam tikras vietoves. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą ir 3 straipsnio 3 dalį schema laikoma individualia, ir todėl – kompensacine. |
| --- | --- |

(54)

Šia poscheme gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines vietoves, priklausančias Maharaštros valstijos jurisdikcijai. Ne šiose vietovėse įsikūrusios bendrovės naudotis šia poscheme negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal tam tikras vietoves. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą ir 3 straipsnio 3 dalį schema laikoma individualia, ir todėl – kompensacine.

3.7.5.   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (55) | Remiantis schemoje esančiu atidėjimo aspektu, atidėta valstijos pardavimo mokesčio suma, surinkta per PTL, laikoma to paties dydžio beprocente paskola, kurią suteikė Maharaštros Vyriausybė. Todėl bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo lengvata buvo apskaičiuota remiantis palūkanomis, kurios buvo mokamos už palyginamą komercinę bendrovės paskolą per PTL. |
| --- | --- |

(55)

Remiantis schemoje esančiu atidėjimo aspektu, atidėta valstijos pardavimo mokesčio suma, surinkta per PTL, laikoma to paties dydžio beprocente paskola, kurią suteikė Maharaštros Vyriausybė. Todėl bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo lengvata buvo apskaičiuota remiantis palūkanomis, kurios buvo mokamos už palyginamą komercinę bendrovės paskolą per PTL.

| (56) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies reikalavimus šios subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visai PTL apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto ir nebuvo skirta atsižvelgiant į pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. |
| --- | --- |

(56)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies reikalavimus šios subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visai PTL apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto ir nebuvo skirta atsižvelgiant į pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

| (57) | Vadovaujantis tuo, kas išdėstyta, subsidijos, kurią bendrovė gavo pagal šią schemą, suma sudaro 0,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Vadovaujantis tuo, kas išdėstyta, subsidijos, kurią bendrovė gavo pagal šią schemą, suma sudaro 0,6 %.

3.8.   Eksporto kreditų schema (EKS)

3.8.1.   Teisinis pagrindas

| (58) | Išsamus šios schemos aprašymas pateikiamas Indijos rezervų banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 02/04.02.02/2006–07 (Eksporto kreditai užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 01/04.02.02/2006–07 (Eksporto kreditai rupijomis), kurie yra skirti visiems komerciniams Indijos bankams. |
| --- | --- |

(58)

Išsamus šios schemos aprašymas pateikiamas Indijos rezervų banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 02/04.02.02/2006–07 (Eksporto kreditai užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 01/04.02.02/2006–07 (Eksporto kreditai rupijomis), kurie yra skirti visiems komerciniams Indijos bankams.

3.8.2.   Teisė pasinaudoti

| (59) | Šia schema gali naudotis gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo EKS lengvatomis. |
| --- | --- |

(59)

Šia schema gali naudotis gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo EKS lengvatomis.

3.8.3.   Praktinis įgyvendinimas

| (60) | Pagal šią schemą IRB nustato privalomas didžiausias eksporto kreditų palūkanų normas Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurias komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui, „kad eksportuotojams būtų skiriami kreditai už tarptautiniu lygiu konkurencines palūkanų normas“. EKS sudaro dvi poschemės, tai yra prekėms prieš išsiuntimą taikoma eksporto kreditų schema („pakavimo kreditai“), kuri taikoma kreditams, teikiamiems eksportuotojui prekių pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant prekes, ir eksporto kreditų schema, taikoma prekėms po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti. |
| --- | --- |

(60)

Pagal šią schemą IRB nustato privalomas didžiausias eksporto kreditų palūkanų normas Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurias komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui, „kad eksportuotojams būtų skiriami kreditai už tarptautiniu lygiu konkurencines palūkanų normas“. EKS sudaro dvi poschemės, tai yra prekėms prieš išsiuntimą taikoma eksporto kreditų schema („pakavimo kreditai“), kuri taikoma kreditams, teikiamiems eksportuotojui prekių pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant prekes, ir eksporto kreditų schema, taikoma prekėms po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.

| (61) | Pagal minėtus IRB pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(61)

Pagal minėtus IRB pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas.

3.8.4.   Išvada dėl eksporto kreditų sistemos

| (62) | Pirma, EKS kreditų lengvatinės palūkanų normos, nustatytos IRB pagrindiniuose aplinkraščiuose, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas, skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria pasinaudojo minėtas eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Išvada dėl lengvatos buvo padaryta tik nustačius atvejus, kuriais minėti palūkanų normos skirtumai egzistuoja. Pagal IRB pagrindinius aplinkraščius išduotų kreditų ir komercinių „kreditų grynaisiais“ palūkanų normų skirtumo negalima paaiškinti vien tik komercinio banko elgsena rinkoje. |
| --- | --- |

(62)

Pirma, EKS kreditų lengvatinės palūkanų normos, nustatytos IRB pagrindiniuose aplinkraščiuose, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas, skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria pasinaudojo minėtas eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Išvada dėl lengvatos buvo padaryta tik nustačius atvejus, kuriais minėti palūkanų normos skirtumai egzistuoja. Pagal IRB pagrindinius aplinkraščius išduotų kreditų ir komercinių „kreditų grynaisiais“ palūkanų normų skirtumo negalima paaiškinti vien tik komercinio banko elgsena rinkoje.

| (63) | Antra, nepaisant to, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. IRB yra valstybės įstaiga, ir dėl to jai taikomas „Vyriausybės“ apibrėžimas, pateiktas pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos tikslų, pvz., pinigų politikos, o jo vadovybę skiria Indijos Vyriausybė. IRB vadovauja privačioms įstaigoms pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antrą įtrauką, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo sąlygų, inter alia, nustatytų IRB pagrindiniuose aplinkraščiuose dėl eksporto kreditų maksimalių palūkanų normų, ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju – susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas Vyriausybei, o šiuo atveju taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių Vyriausybių atliekamų funkcijų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto operacijoms finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(63)

Antra, nepaisant to, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. IRB yra valstybės įstaiga, ir dėl to jai taikomas „Vyriausybės“ apibrėžimas, pateiktas pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos tikslų, pvz., pinigų politikos, o jo vadovybę skiria Indijos Vyriausybė. IRB vadovauja privačioms įstaigoms pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antrą įtrauką, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo sąlygų, inter alia, nustatytų IRB pagrindiniuose aplinkraščiuose dėl eksporto kreditų maksimalių palūkanų normų, ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju – susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas Vyriausybei, o šiuo atveju taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių Vyriausybių atliekamų funkcijų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto operacijoms finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte.

3.8.5.   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (64) | Subsidijos suma buvo apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už bendrovės naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, perdirbtą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo lengvatomis pagal EKS ir gavo 0,9 % subsidiją. |
| --- | --- |

(64)

Subsidijos suma buvo apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už bendrovės naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, perdirbtą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo lengvatomis pagal EKS ir gavo 0,9 % subsidiją.

3.9.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (65) | Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamajam eksportuojančiam gamintojui per PTL apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudaro 4,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamajam eksportuojančiam gamintojui per PTL apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudaro 4,7 %.

| (66) | Remiantis turima informacija, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL iš Indijos į Bendriją eksportavo 100 % sulfanilo rūgšties. Negauta informacijos, kuri parodytų, kad kitų galimai esamų eksportuojančių gamintojų subsidijavimo lygis būtų žemesnis.













  SCHEMA
  BENDROVĖ | EOĮ (14) | MNKS | SPESS | APMS | ILS | Maharaštros valstijos schema | EKS (14) | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | nulis | nulis | nulis | nulis | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

Remiantis turima informacija, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL iš Indijos į Bendriją eksportavo 100 % sulfanilo rūgšties. Negauta informacijos, kuri parodytų, kad kitų galimai esamų eksportuojančių gamintojų subsidijavimo lygis būtų žemesnis.

SCHEMA

BENDROVĖ

EOĮ (14)

MNKS

SPESS

APMS

ILS

Maharaštros valstijos schema

EKS (14)

Iš viso

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

nulis

nulis

nulis

nulis

0,6

0,9

4,7

3.10.   Išvados dėl subsidijavimo tęsimosi ar pasikartojimo

| (67) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi, buvo tikrinama, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas gali tęstis arba pasikartoti. |
| --- | --- |

(67)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi, buvo tikrinama, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas gali tęstis arba pasikartoti.

| (68) | Nustatyta, kad nors priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo metu subsidijos skirtumas buvo mažesnis už nustatytąjį pirminio tyrimo metu, bendradarbiaujantis Indijos eksportuotojas, eksportuojantis nagrinėjamąjį produktą, toliau gavo Indijos valdžios institucijų kompensuotino subsidijavimo lengvatas. Dėl per PTL tirtos pagrindinės schemos, t. y. EOĮS, reikia pasakyti, kad į eksportą orientuotos įmonės statusas pagal EXIM politiką pakartotinai teikia lengvatas, ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios programos būtų panaikintos. Šiomis sąlygomis aišku, kad nagrinėjamojo produkto eksportuotojas ateityje taip pat nuolat gaus kompensuotinas subsidijas. |
| --- | --- |

(68)

Nustatyta, kad nors priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo metu subsidijos skirtumas buvo mažesnis už nustatytąjį pirminio tyrimo metu, bendradarbiaujantis Indijos eksportuotojas, eksportuojantis nagrinėjamąjį produktą, toliau gavo Indijos valdžios institucijų kompensuotino subsidijavimo lengvatas. Dėl per PTL tirtos pagrindinės schemos, t. y. EOĮS, reikia pasakyti, kad į eksportą orientuotos įmonės statusas pagal EXIM politiką pakartotinai teikia lengvatas, ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios programos būtų panaikintos. Šiomis sąlygomis aišku, kad nagrinėjamojo produkto eksportuotojas ateityje taip pat nuolat gaus kompensuotinas subsidijas.

| (69) | Kadangi buvo įrodyta, kad subsidijavimas tęsėsi peržiūros metu ir kad tikėtina, jog tęsis ateityje, subsidijavimo pasikartojimo tikimybės klausimas nebesvarbus. |
| --- | --- |

(69)

Kadangi buvo įrodyta, kad subsidijavimas tęsėsi peržiūros metu ir kad tikėtina, jog tęsis ateityje, subsidijavimo pasikartojimo tikimybės klausimas nebesvarbus.

3.11.   Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis

| (70) | Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalį taip pat nagrinėta, ar pasikeitusias aplinkybes, atsižvelgiant į pirminį tyrimą dėl subsidijavimo, galima pagrįstai laikyti ilgalaikėmis. |
| --- | --- |

(70)

Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalį taip pat nagrinėta, ar pasikeitusias aplinkybes, atsižvelgiant į pirminį tyrimą dėl subsidijavimo, galima pagrįstai laikyti ilgalaikėmis.

| (71) | Primenama, kad, nebendradarbiaujant jokiam kitam Indijos eksportuotojui, tarpinės peržiūros metu tirtas tik Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. subsidijavimo lygis. |
| --- | --- |

(71)

Primenama, kad, nebendradarbiaujant jokiam kitam Indijos eksportuotojui, tarpinės peržiūros metu tirtas tik Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. subsidijavimo lygis.

| (72) | Atsižvelgiant į 68 konstatuojamojoje dalyje pateiktas išvadas, dėl pasikeitusių aplinkybių ilgalaikio pobūdžio padaryta išvada, kad nėra priežasčių manyti, kad pasikeitęs subsidijavimo lygis nėra ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(72)

Atsižvelgiant į 68 konstatuojamojoje dalyje pateiktas išvadas, dėl pasikeitusių aplinkybių ilgalaikio pobūdžio padaryta išvada, kad nėra priežasčių manyti, kad pasikeitęs subsidijavimo lygis nėra ilgalaikio pobūdžio.

4.   BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

| (73) | Bendrijoje panašų produktą gamina 2 gamintojai, kurie, manoma, pagamina visą Bendrijoje gaminamo panašaus produkto kiekį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(73)

Bendrijoje panašų produktą gamina 2 gamintojai, kurie, manoma, pagamina visą Bendrijoje gaminamo panašaus produkto kiekį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.

| (74) | Reikėtų pabrėžti, kad, palyginti su pirminiu tyrimu, bendrovės Sorochimie Chimie Fine ir Quimigal SA pakeitė pavadinimus – atitinkamai į Ardenity ir CUF Químicos Industriais. |
| --- | --- |

(74)

Reikėtų pabrėžti, kad, palyginti su pirminiu tyrimu, bendrovės Sorochimie Chimie Fine ir Quimigal SA pakeitė pavadinimus – atitinkamai į Ardenity ir CUF Químicos Industriais.

| (75) | Šie du gamintojai bendradarbiavo tyrimo metu ir pritarė prašymui atlikti tyrimą. Todėl jie sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje. |
| --- | --- |

(75)

Šie du gamintojai bendradarbiavo tyrimo metu ir pritarė prašymui atlikti tyrimą. Todėl jie sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje.

5.   BENDRIJOS RINKOS PADĖTIS

5.1.   Suvartojimas Bendrijos rinkoje

| (76) | Tikrasis suvartojimas Bendrijoje nustatytas remiantis:






  — | nagrinėjamojo produkto importu į Bendrijos rinką pagal Eurostato duomenis, |
| --- | --- | --- |

(76)

Tikrasis suvartojimas Bendrijoje nustatytas remiantis:

—

nagrinėjamojo produkto importu į Bendrijos rinką pagal Eurostato duomenis,

| — | visu Bendrijos pramonės pardavimu Bendrijos rinkoje pagal klausimynų atsakymus. |
| --- | --- |

—

visu Bendrijos pramonės pardavimu Bendrijos rinkoje pagal klausimynų atsakymus.

| (77) | Per PTL Bendrijoje suvartota apie 10 000 tonų sulfanilo rūgšties. Pastebėta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 6 %.
  1   lentelė
  Suvartojimas Bendrijos rinkoje | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suvartojimas (tonomis) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Indeksas | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

Per PTL Bendrijoje suvartota apie 10 000 tonų sulfanilo rūgšties. Pastebėta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 6 %.

1   lentelė

Suvartojimas Bendrijos rinkoje

2003

2004

2005

2006

PTL

Suvartojimas (tonomis)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Indeksas

100

98

102

93

94

5.1.1.   Dabartinis importas iš nagrinėjamosios šalies

| (78) | Kad būtų išsaugota konfidenciali verslo informacija, atsižvelgiant į tai, kad Kokan sudaro 100 % Indijos kilmės importo ir kad Bendrijos pramonę sudaro tik du gamintojai, buvo būtina indeksuoti informaciją, pateikiamą toliau esančiose 2 ir 5 lentelėse. |
| --- | --- |

(78)

Kad būtų išsaugota konfidenciali verslo informacija, atsižvelgiant į tai, kad Kokan sudaro 100 % Indijos kilmės importo ir kad Bendrijos pramonę sudaro tik du gamintojai, buvo būtina indeksuoti informaciją, pateikiamą toliau esančiose 2 ir 5 lentelėse.

5.1.2.   Importo apimtis ir nagrinėjamojo importo rinkos dalis per PTL

| (79) | Importo iš Indijos apimties ir rinkos dalies pokyčiai pateikti toliau esančiose lentelėse.
  2   lentelė
  Importas iš nagrinėjamosios šalies










  Importas () | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(79)

Importo iš Indijos apimties ir rinkos dalies pokyčiai pateikti toliau esančiose lentelėse.

2   lentelė

Importas iš nagrinėjamosios šalies

Importas ()

2003

2004

2005

2006

PTL

Indeksas

100

54

59

56

60

Šaltinis: Eurostatas.

3   lentelė

Nagrinėjamosios šalies rinkos dalis

| Rinkos dalis | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Rinkos dalis

2003

2004

2005

2006

PTL

Indeksas

100

55

58

60

64

| (80) | Importas iš nagrinėjamosios šalies 2003 m.–PTL sumažėjo 40 %, o Indijos importo rinkos dalis – 36 %. |
| --- | --- |

(80)

Importas iš nagrinėjamosios šalies 2003 m.–PTL sumažėjo 40 %, o Indijos importo rinkos dalis – 36 %.

5.2.   Importuojamo nagrinėjamojo produkto kainų kaita ir dinamika

4   lentelė

Nagrinėjamojo importo kaina

| Vieneto kaina | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

Vieneto kaina

2003

2004

2005

2006

PTL

Indeksas

100

85

96

110

111

Šaltinis: Eurostatas.

| (81) | Vidutinė nagrinėjamojo Indijos kilmės importo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 11 %. |
| --- | --- |

(81)

Vidutinė nagrinėjamojo Indijos kilmės importo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 11 %.

| (82) | Siekiant apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo lygį per PTL, Bendrijos pramonės nesusijusiems pirkėjams taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo palygintos su nagrinėjamosios šalies CIF importo kainomis, kurios buvo tinkamai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į iškrauto produkto kainą, Bendrijos pasienyje. Koregavimas buvo atliktas padidinus kainą ir pridėjus prie jos įprastinį muitą ir išlaidas po įvežimo. Palyginimas parodė, kad dėl pakoreguotų Indijos kainų Bendrijos pramonė nebuvo priversta mažinti kainų. Stebėtą kainos padidėjimą ir mažinimo nebuvimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į įvairius įsipareigojimus dėl kainos, kuriuos Indijos eksportuotojas pasiūlė po priemonių nustatymo 2002 m. |
| --- | --- |

(82)

Siekiant apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo lygį per PTL, Bendrijos pramonės nesusijusiems pirkėjams taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo palygintos su nagrinėjamosios šalies CIF importo kainomis, kurios buvo tinkamai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į iškrauto produkto kainą, Bendrijos pasienyje. Koregavimas buvo atliktas padidinus kainą ir pridėjus prie jos įprastinį muitą ir išlaidas po įvežimo. Palyginimas parodė, kad dėl pakoreguotų Indijos kainų Bendrijos pramonė nebuvo priversta mažinti kainų. Stebėtą kainos padidėjimą ir mažinimo nebuvimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į įvairius įsipareigojimus dėl kainos, kuriuos Indijos eksportuotojas pasiūlė po priemonių nustatymo 2002 m.

5.3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

5   lentelė

Importas iš kitų trečiųjų šalių

| Kitos šalys | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas (indeksas) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Rinkos dalis (indeksas) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Indeksas | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

Kitos šalys

2003

2004

2005

2006

PTL

Importas (indeksas)

100

93

114

91

91

Rinkos dalis (indeksas)

100

95

112

98

97

Vidutinė kaina (EUR/t)

855

930

1 077

1 059

1 018

Indeksas

100

109

126

124

119

Šaltinis: Eurostatas.

| (83) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis sumažėjo 9 %. Jų rinkos dalis šiek tiek sumažėjo 3 %. Jungtinėms Amerikos Valstijoms ir Kinijos Liaudies Respublikai, pagrindinėms eksportuojančioms šalims, nagrinėjamuoju laikotarpiu teko beveik 100 % šio importo. |
| --- | --- |

(83)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis sumažėjo 9 %. Jų rinkos dalis šiek tiek sumažėjo 3 %. Jungtinėms Amerikos Valstijoms ir Kinijos Liaudies Respublikai, pagrindinėms eksportuojančioms šalims, nagrinėjamuoju laikotarpiu teko beveik 100 % šio importo.

| (84) | Sulfanilo rūgšties iš kitų trečiųjų šalių kaina vidutiniškai buvo mažesnė nei Bendrijos pramonės ir Indijos pramonės sulfanilo rūgšties kaina. Primenama, kad importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sulfanilo rūgščiai 2002 m. nustatytas 21 % antidempingo muitas, kuris po antiabsorbcijos tyrimo 2004 m. padidintas iki 33,7 %. |
| --- | --- |

(84)

Sulfanilo rūgšties iš kitų trečiųjų šalių kaina vidutiniškai buvo mažesnė nei Bendrijos pramonės ir Indijos pramonės sulfanilo rūgšties kaina. Primenama, kad importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sulfanilo rūgščiai 2002 m. nustatytas 21 % antidempingo muitas, kuris po antiabsorbcijos tyrimo 2004 m. padidintas iki 33,7 %.

5.4.   Bendrijos pramonės ekonominė padėtis

5.4.1.   Pirminės pastabos

| (85) | Kad būtų išsaugota konfidenciali verslo informacija, su dviem Bendrijos pramonę sudarančiomis bendrovėmis susijusią informaciją buvo būtina indeksuoti. |
| --- | --- |

(85)

Kad būtų išsaugota konfidenciali verslo informacija, su dviem Bendrijos pramonę sudarančiomis bendrovėmis susijusią informaciją buvo būtina indeksuoti.

| (86) | Visi svarbūs ekonominiai veiksniai ir rodikliai, susiję su Bendrijos pramone, išnagrinėti pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

(86)

Visi svarbūs ekonominiai veiksniai ir rodikliai, susiję su Bendrijos pramone, išnagrinėti pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį.

5.4.2.   Su Bendrijos pramone susiję duomenys

a)   Gamyba, veikiantys gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimo koeficientas

6   lentelė

Gamyba, veikiantys gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajėgumai tonomis
  (indeksas) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Gamyba tonomis
  (indeksas) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Pajėgumų išnaudojimas
  (indeksas) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai. |

2003

2004

2005

2006

PTL

Pajėgumai tonomis

(indeksas)

100

100

100

105

112

Gamyba tonomis

(indeksas)

100

119

115

115

117

Pajėgumų išnaudojimas

(indeksas)

100

119

115

109

105

Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai.

| (87) | Bendrijos pramonės gamybos lygis per PTL buvo 17 % aukštesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo 12 %, nes vienas Bendrijos gamintojas padidino savo pajėgumus investavęs į įrenginius, kad galėtų gaminti išgrynintą sulfanilo rūgštį. Dėl šių dviejų veiksnių nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai padidėjo Bendrijos pramonės pajėgumų išnaudojimo koeficientas. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad per PTL Bendrijos pramonė pasiekė patenkinamą pajėgumų išnaudojimo lygį (75–80 %). |
| --- | --- |

(87)

Bendrijos pramonės gamybos lygis per PTL buvo 17 % aukštesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo 12 %, nes vienas Bendrijos gamintojas padidino savo pajėgumus investavęs į įrenginius, kad galėtų gaminti išgrynintą sulfanilo rūgštį. Dėl šių dviejų veiksnių nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai padidėjo Bendrijos pramonės pajėgumų išnaudojimo koeficientas. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad per PTL Bendrijos pramonė pasiekė patenkinamą pajėgumų išnaudojimo lygį (75–80 %).

b)   Atsargos

| (88) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės prekių atsargų kiekis metų pabaigoje sumažėjo 22 %. Atsargų kiekis labai mažėjo 2004 ir 2005 m., tačiau palaipsniui augo 2006 m. ir per PTL.
  7   lentelė
  Laikotarpio pabaigos atsargų kiekis | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos tonomis
  (indeksas) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai. |

(88)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės prekių atsargų kiekis metų pabaigoje sumažėjo 22 %. Atsargų kiekis labai mažėjo 2004 ir 2005 m., tačiau palaipsniui augo 2006 m. ir per PTL.

7   lentelė

Laikotarpio pabaigos atsargų kiekis

2003

2004

2005

2006

PTL

Atsargos tonomis

(indeksas)

100

35

38

64

78

Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai.

c)   Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas

| (89) | Bendrijos pramonės pardavimo apimtis per PTL buvo 5 % didesnė nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. Kadangi suvartojimas Bendrijoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 % (žr. 77 konstatuojamąją dalį), Bendrijos pramonės rinkos dalis per tą patį laikotarpį išaugo 12 %. Konkrečiai, nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis padidėjo apie 7 procentinius punktus. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis išliko didesnė nei 50 %.
  8   lentelė
  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis – tonomis (indeksas) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Rinkos dalis % (indeksas) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai. |

(89)

Bendrijos pramonės pardavimo apimtis per PTL buvo 5 % didesnė nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. Kadangi suvartojimas Bendrijoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 % (žr. 77 konstatuojamąją dalį), Bendrijos pramonės rinkos dalis per tą patį laikotarpį išaugo 12 %. Konkrečiai, nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis padidėjo apie 7 procentinius punktus. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis išliko didesnė nei 50 %.

8   lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2003

2004

2005

2006

PTL

Pardavimo apimtis – tonomis (indeksas)

100

114

107

105

105

Rinkos dalis % (indeksas)

100

116

105

113

112

Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai.

| (90) | Reikėtų pabrėžti, kad suvartojimo Bendrijoje mažėjimas 2006 m. ir per PTL kažkiek paveikė Bendrijos pramonės augimą. Užimamos rinkos dalies augimas yra beveik vienodai paaiškinamas pardavimo apimties didėjimu ir prastesniu suvartojimu baigiantis nagrinėjamajam laikotarpiui. |
| --- | --- |

(90)

Reikėtų pabrėžti, kad suvartojimo Bendrijoje mažėjimas 2006 m. ir per PTL kažkiek paveikė Bendrijos pramonės augimą. Užimamos rinkos dalies augimas yra beveik vienodai paaiškinamas pardavimo apimties didėjimu ir prastesniu suvartojimu baigiantis nagrinėjamajam laikotarpiui.

d)   Bendrijos kainoms poveikio turintys veiksniai

| (91) | Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo – 26 %. Nuo 2005 m. stebimi pokyčiai ypač parodo poveikį, kurį turėjo antiabsorbcinės priemonės, 2004 m. nustatytos importui iš Kinijos. Bendrijos pramonės vidutinė pardavimo kaina labai išaugo 2004–2005 m. ir po to buvo gana stabili. Tačiau šis augimas buvo lėtesnis nei anilino, kuris yra pagrindinė sulfanilo rūgšties gamybos žaliava, kainos augimas. Iš tikrųjų, anilinas, kuris yra benzeno darinys, sudarė apie 50 % visos gamybos kainos per PTL, ir jo kaina išaugo apie 45 % 2003 m. – PTL.
  9   lentelė
  Pardavimo kaina | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė pardavimo kaina (indeksas) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai. |

(91)

Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo – 26 %. Nuo 2005 m. stebimi pokyčiai ypač parodo poveikį, kurį turėjo antiabsorbcinės priemonės, 2004 m. nustatytos importui iš Kinijos. Bendrijos pramonės vidutinė pardavimo kaina labai išaugo 2004–2005 m. ir po to buvo gana stabili. Tačiau šis augimas buvo lėtesnis nei anilino, kuris yra pagrindinė sulfanilo rūgšties gamybos žaliava, kainos augimas. Iš tikrųjų, anilinas, kuris yra benzeno darinys, sudarė apie 50 % visos gamybos kainos per PTL, ir jo kaina išaugo apie 45 % 2003 m. – PTL.

9   lentelė

Pardavimo kaina

2003

2004

2005

2006

PTL

Vidutinė pardavimo kaina (indeksas)

100

104

124

125

126

Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai.

e)   Užimtumas ir našumas

| (92) | 2003 m. – PTL užimtumas sumažėjo 9 %, o gamyba išaugo – tai rodo, kad išaugo Bendrijos pramonės našumas ir konkurencingumas. Tačiau vidutinės vieno darbuotojo sąnaudos tuo pačiu laikotarpiu išaugo 15 %.
  10   lentelė
  Užimtumas ir našumas | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas (indeksas) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Našumas (indeksas) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos (indeksas) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai. |

(92)

2003 m. – PTL užimtumas sumažėjo 9 %, o gamyba išaugo – tai rodo, kad išaugo Bendrijos pramonės našumas ir konkurencingumas. Tačiau vidutinės vieno darbuotojo sąnaudos tuo pačiu laikotarpiu išaugo 15 %.

10   lentelė

Užimtumas ir našumas

2003

2004

2005

2006

PTL

Užimtumas (indeksas)

100

96

96

98

91

Našumas (indeksas)

100

125

120

117

129

Vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos (indeksas)

100

82

94

106

115

Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai.

f)   Pelningumas

11   lentelė

Pelningumas

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai. |

2003

2004

2005

2006

PTL

Indeksas

100

–1 286

1 519

335

191

Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai.

| (93) | Bendrijos pramonės pelningumas, išskyrus 2005 m., sudarė apie 1 % jos apyvartos arba buvo mažesnis. 2004 m. patirta didelių nuostolių, o 2005 m., 2006 m. ir per PTL Bendrijos pramonė dirbo pelningai. Kadangi Bendrijos pramonės pelningumas 2003 m. buvo ypač mažas, padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu lėmė pelningumo lygį, kuris vis tiek buvo gerokai žemesnis už tą, kuris galėtų būti priimtinas šios rūšies pramonei. |
| --- | --- |

(93)

Bendrijos pramonės pelningumas, išskyrus 2005 m., sudarė apie 1 % jos apyvartos arba buvo mažesnis. 2004 m. patirta didelių nuostolių, o 2005 m., 2006 m. ir per PTL Bendrijos pramonė dirbo pelningai. Kadangi Bendrijos pramonės pelningumas 2003 m. buvo ypač mažas, padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu lėmė pelningumo lygį, kuris vis tiek buvo gerokai žemesnis už tą, kuris galėtų būti priimtinas šios rūšies pramonei.

| (94) | Taip pat pabrėžiama, kad žaliavų kainų raida darė įtaką Bendrijos pramonės pelningumui. 2003 m.–PTL vidutinė gamybos kaina padidėjo 25 %. Kaip minėta 91 konstatuojamojoje dalyje, anilinas yra pagrindinė sulfanilo rūgšties gamybos žaliava ir jo kaina sudaro apie pusę gamybos kainos. Kadangi anilino kaina labai išaugo 2004 m., šio kainos padidėjimo Bendrijos pramonė negalėjo perkelti pirkėjams ir patyrė nuostolius. 2005 m. Bendrijos pramonės padėtis pagerėjo, nes anilino kainos stabilizavosi, ir Bendrijos pramonė galėjo padidinti sulfanilo rūgšties kainas tiek, kad galėtų padengti žaliavų kainos augimą. 2006 m. ir per PTL vėl padidėjus anilino kainai, Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo ir buvo mažesnis nei 1 % nuo apyvartos. |
| --- | --- |

(94)

Taip pat pabrėžiama, kad žaliavų kainų raida darė įtaką Bendrijos pramonės pelningumui. 2003 m.–PTL vidutinė gamybos kaina padidėjo 25 %. Kaip minėta 91 konstatuojamojoje dalyje, anilinas yra pagrindinė sulfanilo rūgšties gamybos žaliava ir jo kaina sudaro apie pusę gamybos kainos. Kadangi anilino kaina labai išaugo 2004 m., šio kainos padidėjimo Bendrijos pramonė negalėjo perkelti pirkėjams ir patyrė nuostolius. 2005 m. Bendrijos pramonės padėtis pagerėjo, nes anilino kainos stabilizavosi, ir Bendrijos pramonė galėjo padidinti sulfanilo rūgšties kainas tiek, kad galėtų padengti žaliavų kainos augimą. 2006 m. ir per PTL vėl padidėjus anilino kainai, Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo ir buvo mažesnis nei 1 % nuo apyvartos.

g)   Investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas didinti kapitalą

12   lentelė

Investicijos, investicijų grąža

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (indeksas) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Investicijų grąža (indeksas) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai. |

2003

2004

2005

2006

PTL

Investicijos (indeksas)

100

39

57

255

305

Investicijų grąža (indeksas)

100

–1 779

2 498

420

224

Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai.

| (95) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė toliau investavo į savo veiklą, susijusią su sulfanilo rūgštimi. Be investicijų, pirmiausia susijusių su esamo ilgalaikio turto išlaikymu, 2006 m. ir per PTL vienas Bendrijos gamintojas investavo, siekdamas padidinti išgrynintos sulfanilo rūgšties gamybos pajėgumus. Tačiau reikia pabrėžti, kad šie nauji gamybos pajėgumai, tikimasi, visiškai pradės veikti tik nuo 2008 m. |
| --- | --- |

(95)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė toliau investavo į savo veiklą, susijusią su sulfanilo rūgštimi. Be investicijų, pirmiausia susijusių su esamo ilgalaikio turto išlaikymu, 2006 m. ir per PTL vienas Bendrijos gamintojas investavo, siekdamas padidinti išgrynintos sulfanilo rūgšties gamybos pajėgumus. Tačiau reikia pabrėžti, kad šie nauji gamybos pajėgumai, tikimasi, visiškai pradės veikti tik nuo 2008 m.

| (96) | Kadangi nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pelnas buvo mažas, investicijų grąžos rodiklis, kuris parodo ikimokestinius rezultatus kaip sulfanilo gamybai naudoto turto pradinės ir baigiamosios buhalterinės apskaitos knygose nurodytos grynosios vidutinės vertės procentus, buvo taip pat labai mažas – apie 2 % per PTL. |
| --- | --- |

(96)

Kadangi nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pelnas buvo mažas, investicijų grąžos rodiklis, kuris parodo ikimokestinius rezultatus kaip sulfanilo gamybai naudoto turto pradinės ir baigiamosios buhalterinės apskaitos knygose nurodytos grynosios vidutinės vertės procentus, buvo taip pat labai mažas – apie 2 % per PTL.

| (97) | Tyrimo metu paaiškėjo, kad Bendrijos pramonės kapitalo reikalavimus neigiamai paveikė sunki finansinė padėtis. Nors vienas iš Bendrijos gamintojų priklauso didelei grupei, kapitalo reikalavimai ne visada atitinka pageidaujamą lygį, nes finansiniai ištekliai šioje grupėje paprastai skiriami pelningiausioms įmonėms. |
| --- | --- |

(97)

Tyrimo metu paaiškėjo, kad Bendrijos pramonės kapitalo reikalavimus neigiamai paveikė sunki finansinė padėtis. Nors vienas iš Bendrijos gamintojų priklauso didelei grupei, kapitalo reikalavimai ne visada atitinka pageidaujamą lygį, nes finansiniai ištekliai šioje grupėje paprastai skiriami pelningiausioms įmonėms.

h)   Grynųjų pinigų srautas

| (98) | 2003 m.–PTL grynųjų pinigų srautas labai sumažėjo – 85 %, tačiau vis dar buvo teigiamas. Grynųjų pinigų srauto tendencija nesutampa su pelningumo tendencija, nes jai darė įtaką nepiniginiai veiksniai – nusidėvėjimas ir medžiagų atsargų dinamika.
  13   lentelė
  Grynųjų pinigų srautas










  Grynųjų pinigų srautas | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai. |

(98)

2003 m.–PTL grynųjų pinigų srautas labai sumažėjo – 85 %, tačiau vis dar buvo teigiamas. Grynųjų pinigų srauto tendencija nesutampa su pelningumo tendencija, nes jai darė įtaką nepiniginiai veiksniai – nusidėvėjimas ir medžiagų atsargų dinamika.

13   lentelė

Grynųjų pinigų srautas

Grynųjų pinigų srautas

2003

2004

2005

2006

PTL

Indeksas

100

41

64

32

15

Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti klausimynų atsakymai.

5.5.   Išvada

| (99) | 2003 m.–PTL gerėjo dauguma su Bendrijos pramone susijusių rodiklių: pardavimo apimtis, pajėgumų išnaudojimas, gamybos apimtis, laikotarpio pabaigos atsargos, našumas, investicijos ir investicijų grąža. Tačiau jos pelningumas per PTL buvo mažiau nei 1 % nuo apyvartos. |
| --- | --- |

(99)

2003 m.–PTL gerėjo dauguma su Bendrijos pramone susijusių rodiklių: pardavimo apimtis, pajėgumų išnaudojimas, gamybos apimtis, laikotarpio pabaigos atsargos, našumas, investicijos ir investicijų grąža. Tačiau jos pelningumas per PTL buvo mažiau nei 1 % nuo apyvartos.

| (100) | Nuo 2004 m. iki PTL pabaigos Bendrijos pramonė gavo naudos dėl jos gaminamos sulfanilo rūgšties vieneto kainos padidėjimo. Vis dėlto, padidėjusia pardavimo kaina nebuvo galima visiškai kompensuoti padidėjusios gamybos kainos, todėl pelno dydis sumažėjo. |
| --- | --- |

(100)

Nuo 2004 m. iki PTL pabaigos Bendrijos pramonė gavo naudos dėl jos gaminamos sulfanilo rūgšties vieneto kainos padidėjimo. Vis dėlto, padidėjusia pardavimo kaina nebuvo galima visiškai kompensuoti padidėjusios gamybos kainos, todėl pelno dydis sumažėjo.

| (101) | Be to, suvartojimo Bendrijoje mažėjimas 2006 m. ir per PTL trukdė Bendrijos pramonei atsigauti. |
| --- | --- |

(101)

Be to, suvartojimo Bendrijoje mažėjimas 2006 m. ir per PTL trukdė Bendrijos pramonei atsigauti.

| (102) | Apskritai aišku, kad dėl nustatytų antisubsidijavimo priemonių Bendrijos pramonė galėjo stabilizuoti savo situaciją, tačiau dėl žaliavų kainų, kurių Bendrijos pramonė negalėjo perkelti pirkėjams, didėjimo negalėjo visiškai atsigauti po patirtos žalos. Vis dėlto, tyrimo metu atskleista, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė pradėjo investuoti į naujus įrenginius. |
| --- | --- |

(102)

Apskritai aišku, kad dėl nustatytų antisubsidijavimo priemonių Bendrijos pramonė galėjo stabilizuoti savo situaciją, tačiau dėl žaliavų kainų, kurių Bendrijos pramonė negalėjo perkelti pirkėjams, didėjimo negalėjo visiškai atsigauti po patirtos žalos. Vis dėlto, tyrimo metu atskleista, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė pradėjo investuoti į naujus įrenginius.

| (103) | Remiantis pirmiau pateikta analize, paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu apimties rodikliai gerėjo. Iš kitos pusės, su Bendrijos pramone susiję finansiniai rodikliai – pelningumas ir grynųjų pinigų srautas – parodė, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis tebėra pažeidžiama. Todėl daroma išvada, kad pramonė dar nevisiškai atsigavo nuo žalingo subsidijavimo. |
| --- | --- |

(103)

Remiantis pirmiau pateikta analize, paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu apimties rodikliai gerėjo. Iš kitos pusės, su Bendrijos pramone susiję finansiniai rodikliai – pelningumas ir grynųjų pinigų srautas – parodė, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis tebėra pažeidžiama. Todėl daroma išvada, kad pramonė dar nevisiškai atsigavo nuo žalingo subsidijavimo.

6.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

6.1.   Bendrosios išvados

| (104) | Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį atlikta žalos pasikartojimo, jeigu būtų panaikintos galiojančios priemonės, tikimybės analizė. Šiuo požiūriu ypač tirtas galimas nagrinėjamosios šalies eksporto apimties ir kainų pokytis, taip pat ir galimas šių veiksnių poveikis Bendrijos pramonės situacijai, jeigu priemonės nebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(104)

Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį atlikta žalos pasikartojimo, jeigu būtų panaikintos galiojančios priemonės, tikimybės analizė. Šiuo požiūriu ypač tirtas galimas nagrinėjamosios šalies eksporto apimties ir kainų pokytis, taip pat ir galimas šių veiksnių poveikis Bendrijos pramonės situacijai, jeigu priemonės nebūtų taikomos.

6.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimties ir kainos pokytis, jeigu priemonės būtų panaikintos

| (105) | Primenama, kad nors antisubsidijų priemonės yra taikomos, importo iš nagrinėjamosios šalies užimama rinkos dalis per PTL sudarė 9,7 %. |
| --- | --- |

(105)

Primenama, kad nors antisubsidijų priemonės yra taikomos, importo iš nagrinėjamosios šalies užimama rinkos dalis per PTL sudarė 9,7 %.

| (106) | Tyrimas atskleidė, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas turėjo didelių nepanaudotų pajėgumų, viršijančių 30 % Bendrijos suvartojimo. Šie nepanaudoti pajėgumai rodo, kad minėtasis eksportuojantis gamintojas turi galimybę padidinti savo dabartinę gamybą ir dėl to padidinti savo sulfanilo rūgšties eksportą į Bendriją. |
| --- | --- |

(106)

Tyrimas atskleidė, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas turėjo didelių nepanaudotų pajėgumų, viršijančių 30 % Bendrijos suvartojimo. Šie nepanaudoti pajėgumai rodo, kad minėtasis eksportuojantis gamintojas turi galimybę padidinti savo dabartinę gamybą ir dėl to padidinti savo sulfanilo rūgšties eksportą į Bendriją.

| (107) | Taip pat pabrėžiama, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu sulfanilo rūgšties suvartojimas Bendrijoje truputį mažėjo ir nesitikima, kad artimiausiais metais paklausa bus tokia, kad būtų absorbuotas potencialiai didėjantis importas iš Indijos, jeigu priemonės nustotų galioti. Pagal tokį scenarijų tikėtina, kad sulfanilo rūgšties eksportas iš Indijos pakeistų didžiąją dalį Bendrijos pramonės pardavimo, nes tikėtina, kad importo kaina būtų mažesnė nei Bendrijos pramonės produkto. |
| --- | --- |

(107)

Taip pat pabrėžiama, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu sulfanilo rūgšties suvartojimas Bendrijoje truputį mažėjo ir nesitikima, kad artimiausiais metais paklausa bus tokia, kad būtų absorbuotas potencialiai didėjantis importas iš Indijos, jeigu priemonės nustotų galioti. Pagal tokį scenarijų tikėtina, kad sulfanilo rūgšties eksportas iš Indijos pakeistų didžiąją dalį Bendrijos pramonės pardavimo, nes tikėtina, kad importo kaina būtų mažesnė nei Bendrijos pramonės produkto.

| (108) | Tyrimu nustatyta, kad Indijos eksportuojančiam gamintojui Bendrijos rinka tebelieka patraukli. Iš tikrųjų buvo nustatyta, kad vidutinė eksporto kaina, taikoma jo pardavimams į trečiąsias šalis, buvo žymiai mažesnė už eksporto į Bendriją kainą. Tai, kad kainų mažėjimas nenustatytas Indijos eksporto kainoms, paaiškinama įsipareigojimu dėl kainos, vadinasi – ir Indijai taikomomis priemonėmis. Tačiau net tuomet nustatyta, kad Indijos CIF eksporto kaina vidutiniškai buvo mažesnė nei vidutinė Bendrijos pramonės kaina (apie 7 %). |
| --- | --- |

(108)

Tyrimu nustatyta, kad Indijos eksportuojančiam gamintojui Bendrijos rinka tebelieka patraukli. Iš tikrųjų buvo nustatyta, kad vidutinė eksporto kaina, taikoma jo pardavimams į trečiąsias šalis, buvo žymiai mažesnė už eksporto į Bendriją kainą. Tai, kad kainų mažėjimas nenustatytas Indijos eksporto kainoms, paaiškinama įsipareigojimu dėl kainos, vadinasi – ir Indijai taikomomis priemonėmis. Tačiau net tuomet nustatyta, kad Indijos CIF eksporto kaina vidutiniškai buvo mažesnė nei vidutinė Bendrijos pramonės kaina (apie 7 %).

| (109) | Todėl tikėtina, kad jeigu nebūtų taikomos jokios priemonės, Indijos eksportuojantis gamintojas būtų paskatintas panaudoti didelę neišnaudotų pajėgumų dalį ir nukreipti savo eksportą iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Bendrijos rinką kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už dabartinį Bendrijos pramonės kainų lygį. |
| --- | --- |

(109)

Todėl tikėtina, kad jeigu nebūtų taikomos jokios priemonės, Indijos eksportuojantis gamintojas būtų paskatintas panaudoti didelę neišnaudotų pajėgumų dalį ir nukreipti savo eksportą iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Bendrijos rinką kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už dabartinį Bendrijos pramonės kainų lygį.

6.3.   Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės

| (110) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima padaryti išvadą, kad labai tikėtina, jog, panaikinus priemones, importas iš nagrinėjamosios šalies į Bendriją būtų didelės apimties ir subsidijuotomis kainomis, kurios būtų mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. Tai greičiausiai lemtų kainų mažinimo tendencijos atsiradimą Bendrijos rinkoje, todėl tikėtinas neigiamas poveikis Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai. Tai visų pirma pakreiptų priešinga kryptimi finansinį atsigavimą, kuris iš dalies buvo pasiektas nagrinėjamuoju laikotarpiu, todėl vėl gali būti daroma žala. |
| --- | --- |

(110)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima padaryti išvadą, kad labai tikėtina, jog, panaikinus priemones, importas iš nagrinėjamosios šalies į Bendriją būtų didelės apimties ir subsidijuotomis kainomis, kurios būtų mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. Tai greičiausiai lemtų kainų mažinimo tendencijos atsiradimą Bendrijos rinkoje, todėl tikėtinas neigiamas poveikis Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai. Tai visų pirma pakreiptų priešinga kryptimi finansinį atsigavimą, kuris iš dalies buvo pasiektas nagrinėjamuoju laikotarpiu, todėl vėl gali būti daroma žala.

7.   BENDRIJOS INTERESAI

7.1.   Įvadas

| (111) | Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį nagrinėta, ar tolesnis galiojančių antisubsidijavimo priemonių taikymas neprieštarautų visos Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus įvertinti įvairūs susiję interesai. |
| --- | --- |

(111)

Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį nagrinėta, ar tolesnis galiojančių antisubsidijavimo priemonių taikymas neprieštarautų visos Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus įvertinti įvairūs susiję interesai.

| (112) | Tai, kad šis tyrimas yra peržiūra, kurios metu nagrinėjama padėtis, kuriai esant antisubsidijavimo priemonės jau buvo taikytos, leidžia įvertinti bet kokį dabar taikomų antisubsidijavimo priemonių netinkamą neigiamą poveikį susijusioms šalims. |
| --- | --- |

(112)

Tai, kad šis tyrimas yra peržiūra, kurios metu nagrinėjama padėtis, kuriai esant antisubsidijavimo priemonės jau buvo taikytos, leidžia įvertinti bet kokį dabar taikomų antisubsidijavimo priemonių netinkamą neigiamą poveikį susijusioms šalims.

| (113) | Taigi, nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo subsidijavimo pasikartojimo tikimybės, buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas šiuo konkrečiu atveju pažeistų Bendrijos interesus. |
| --- | --- |

(113)

Taigi, nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo subsidijavimo pasikartojimo tikimybės, buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas šiuo konkrečiu atveju pažeistų Bendrijos interesus.

7.2.   Bendrijos pramonės interesai

| (114) | Galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonei ir toliau bus naudingos šiuo metu galiojančios priemonės ir ji toliau atsigaus, susigrąžindama rinkos dalį ir didindama pelningumą. Jei priemonės nebus toliau taikomos, Bendrijos pramonei greičiausiai vėl bus daroma žala dėl padidėjusio importo subsidijuota kaina iš nagrinėjamosios šalies, o šiuo metu pažeidžiama pramonės finansinė padėtis blogės. |
| --- | --- |

(114)

Galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonei ir toliau bus naudingos šiuo metu galiojančios priemonės ir ji toliau atsigaus, susigrąžindama rinkos dalį ir didindama pelningumą. Jei priemonės nebus toliau taikomos, Bendrijos pramonei greičiausiai vėl bus daroma žala dėl padidėjusio importo subsidijuota kaina iš nagrinėjamosios šalies, o šiuo metu pažeidžiama pramonės finansinė padėtis blogės.

| (115) | Atsižvelgiant į tai galima daryti išvadą, kad toliau taikyti priemones būtų naudinga Bendrijos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(115)

Atsižvelgiant į tai galima daryti išvadą, kad toliau taikyti priemones būtų naudinga Bendrijos pramonės interesams.

7.3.   Importuotojų interesai

| (116) | Primenama, kad pirminio tyrimo metu nustatyta, kad priemonių nustatymas būtų neturėjęs didelio poveikio Bendrijos sulfanilo rūgšties importuotojams. Tai patvirtina nebendradarbiavimas atliekant šį tyrimą. Todėl nebuvo pateikta įtikinamų priežasčių, dėl kurių priemonių nustatymas prieštarautų importuotojų interesams. |
| --- | --- |

(116)

Primenama, kad pirminio tyrimo metu nustatyta, kad priemonių nustatymas būtų neturėjęs didelio poveikio Bendrijos sulfanilo rūgšties importuotojams. Tai patvirtina nebendradarbiavimas atliekant šį tyrimą. Todėl nebuvo pateikta įtikinamų priežasčių, dėl kurių priemonių nustatymas prieštarautų importuotojų interesams.

7.4.   Naudotojų interesai

| (117) | Komisija nusiuntė klausimynus visiems žinomiems naudotojams, iš viso 31, ir tik keturi pateikė klausimynų atsakymus. Tris klausimynų atsakymus atsiuntė Bendrijos bendrovės, kurios gamina optinius baliklius, o vieną klausimyno atsakymą atsiuntė dažus gaminanti bendrovė. Tačiau visų šių trijų naudotojų pateikta informacija, susijusi su priemonių poveikiu ir su sulfanilo rūgšties dalimi, kuri sudaro jų gamybos išlaidų dalį, nebuvo reikšminga. |
| --- | --- |

(117)

Komisija nusiuntė klausimynus visiems žinomiems naudotojams, iš viso 31, ir tik keturi pateikė klausimynų atsakymus. Tris klausimynų atsakymus atsiuntė Bendrijos bendrovės, kurios gamina optinius baliklius, o vieną klausimyno atsakymą atsiuntė dažus gaminanti bendrovė. Tačiau visų šių trijų naudotojų pateikta informacija, susijusi su priemonių poveikiu ir su sulfanilo rūgšties dalimi, kuri sudaro jų gamybos išlaidų dalį, nebuvo reikšminga.

| (118) | Šių keturių naudotojų importuotas nagrinėjamojo produkto kiekis sudarė 47,3 % viso importo į Bendriją. Be to, kadangi visi šie keturi naudotojai perka didelį sulfanilo rūgšties kiekį iš Bendrijos gamintojų, per PTL jie suvartojo apie 40 % visos Bendrijoje suvartojamos sulfanilo rūgšties. |
| --- | --- |

(118)

Šių keturių naudotojų importuotas nagrinėjamojo produkto kiekis sudarė 47,3 % viso importo į Bendriją. Be to, kadangi visi šie keturi naudotojai perka didelį sulfanilo rūgšties kiekį iš Bendrijos gamintojų, per PTL jie suvartojo apie 40 % visos Bendrijoje suvartojamos sulfanilo rūgšties.

| (119) | Trys naudotojai, remdamiesi tuo, kad Bendrijos pramonės gamybos pajėgumų nepakanka patenkinti vidaus paklausai ir kad priemonės daro žalą šių naudotojų konkurencingumui gaminant vartotojams skirtus produktus, vienodai pabrėžė, kad jie prieštarauja tolesniam priemonių taikymui. Ketvirtasis naudotojas nepateikė nuomonės, ar jis pritaria tolesniam priemonių taikymui, ar ne. |
| --- | --- |

(119)

Trys naudotojai, remdamiesi tuo, kad Bendrijos pramonės gamybos pajėgumų nepakanka patenkinti vidaus paklausai ir kad priemonės daro žalą šių naudotojų konkurencingumui gaminant vartotojams skirtus produktus, vienodai pabrėžė, kad jie prieštarauja tolesniam priemonių taikymui. Ketvirtasis naudotojas nepateikė nuomonės, ar jis pritaria tolesniam priemonių taikymui, ar ne.

| (120) | Dėl tiekimo padėties Bendrijos rinkoje pabrėžtina, kad esami Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai galėtų patenkinti apie 80 % Bendrijos suvartojimo. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad Bendrijos pramonė investavo į naują įrangą, siekdama gaminti didesnį išgrynintos sulfanilo rūgšties kiekį. Bet kuriuo atveju priemonėmis siekiama ne neleisti importo iš nagrinėjamosios šalies į Bendrijos rinką, o užtikrinti, kad būtų importuojama nesubsidijuotomis ir nežalingomis kainomis. Todėl tikimasi, kad iš nagrinėjamosios šalies bus toliau importuojama į rinką, kaip vyko nustačius priemones 2002 m. |
| --- | --- |

(120)

Dėl tiekimo padėties Bendrijos rinkoje pabrėžtina, kad esami Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai galėtų patenkinti apie 80 % Bendrijos suvartojimo. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad Bendrijos pramonė investavo į naują įrangą, siekdama gaminti didesnį išgrynintos sulfanilo rūgšties kiekį. Bet kuriuo atveju priemonėmis siekiama ne neleisti importo iš nagrinėjamosios šalies į Bendrijos rinką, o užtikrinti, kad būtų importuojama nesubsidijuotomis ir nežalingomis kainomis. Todėl tikimasi, kad iš nagrinėjamosios šalies bus toliau importuojama į rinką, kaip vyko nustačius priemones 2002 m.

| (121) | Taip pat reikėtų pabrėžti, kad šiuo metu už Bendrijos ribų sulfanilo rūgštis gaminama tik keliose pasaulio šalyse: Indijoje, Kinijos Liaudies Respublikoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose. Todėl svarbu, kad Bendrijos pramonė galėtų dirbti veiksmingomis konkurencijos sąlygomis, kad visi naudotojai Bendrijoje galėtų toliau naudotis tiekimu vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(121)

Taip pat reikėtų pabrėžti, kad šiuo metu už Bendrijos ribų sulfanilo rūgštis gaminama tik keliose pasaulio šalyse: Indijoje, Kinijos Liaudies Respublikoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose. Todėl svarbu, kad Bendrijos pramonė galėtų dirbti veiksmingomis konkurencijos sąlygomis, kad visi naudotojai Bendrijoje galėtų toliau naudotis tiekimu vidaus rinkai.

| (122) | Dėl naudotojų konkurencingumo reikėtų pabrėžti, kad, nepaisant, jog šio tyrimo metu nebuvo iš naudotojų gautos informacijos, pirminio tyrimo metu atskleista, kad antisubsidijavimo priemonės mažiau nei 1 % procentu padidintų visas sulfanilo rūgšties turinčių optinių baliklių ir dažų gamybos išlaidas. |
| --- | --- |

(122)

Dėl naudotojų konkurencingumo reikėtų pabrėžti, kad, nepaisant, jog šio tyrimo metu nebuvo iš naudotojų gautos informacijos, pirminio tyrimo metu atskleista, kad antisubsidijavimo priemonės mažiau nei 1 % procentu padidintų visas sulfanilo rūgšties turinčių optinių baliklių ir dažų gamybos išlaidas.

| (123) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kaip ir pirminio tyrimo metu padaryta išvada, panašiai manoma ir priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo metu: tolesnis priemonių taikymas neturėtų didelio neigiamo poveikio naudotojų padėčiai. |
| --- | --- |

(123)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kaip ir pirminio tyrimo metu padaryta išvada, panašiai manoma ir priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo metu: tolesnis priemonių taikymas neturėtų didelio neigiamo poveikio naudotojų padėčiai.

7.5.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (124) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti dabartinių antisubsidijavimo priemonių. |
| --- | --- |

(124)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti dabartinių antisubsidijavimo priemonių.

8.   KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

| (125) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti ir iš dalies pakeisti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis, per kurį šalys galėjo teikti pareiškimus ir pastabas. Pastabų, dėl kurių būtų galima pakeisti minėtas išvadas, negauta. |
| --- | --- |

(125)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti ir iš dalies pakeisti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis, per kurį šalys galėjo teikti pareiškimus ir pastabas. Pastabų, dėl kurių būtų galima pakeisti minėtas išvadas, negauta.

| (126) | Atsižvelgiant į išvadas, priemonių galiojimo termino peržiūros metu padarytas dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės, dėl žalos kartojimosi tikimybės ir Bendrijos interesų, importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai reikėtų toliau taikyti priemones, kad subsidijuoto importo daroma žala Bendrijos pramonei nesikartotų. |
| --- | --- |

(126)

Atsižvelgiant į išvadas, priemonių galiojimo termino peržiūros metu padarytas dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės, dėl žalos kartojimosi tikimybės ir Bendrijos interesų, importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai reikėtų toliau taikyti priemones, kad subsidijuoto importo daroma žala Bendrijos pramonei nesikartotų.

| (127) | Atsižvelgiant į dalinės tarpinės peržiūros, kurios metu tirtas tik subsidijavimo lygis, išvadas dėl bendradarbiaujančio eksportuojančio Indijos gamintojo, manoma, kad yra tikslinga pakeisti taikomą kompensacinio muito 7,1 % normą 4,7 % norma. Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL iš Indijos į Bendriją eksportavo 100 % sulfanilo rūgšties, manoma, kad šią muito normą tinka taikyti kitų Indijos gamintojų produkcijos importui. Muito norma nebus taikoma nagrinėjamam importuojamam produktui, kurį gamina ir į Bendriją parduoda bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, kurio įsipareigojimas priimtas Sprendimu 2006/37/EB. Atsižvelgiant į tai pabrėžiama, kad priimtame Indijos bendrovės įsipareigojime nurodytos minimalios importo kainos buvo pakeistos, siekiant atsižvelgti į bendro mišraus muito (antidempingo ir kompensacinio), taikomo šiai bendrovei, normos mažėjimą. |
| --- | --- |

(127)

Atsižvelgiant į dalinės tarpinės peržiūros, kurios metu tirtas tik subsidijavimo lygis, išvadas dėl bendradarbiaujančio eksportuojančio Indijos gamintojo, manoma, kad yra tikslinga pakeisti taikomą kompensacinio muito 7,1 % normą 4,7 % norma. Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL iš Indijos į Bendriją eksportavo 100 % sulfanilo rūgšties, manoma, kad šią muito normą tinka taikyti kitų Indijos gamintojų produkcijos importui. Muito norma nebus taikoma nagrinėjamam importuojamam produktui, kurį gamina ir į Bendriją parduoda bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, kurio įsipareigojimas priimtas Sprendimu 2006/37/EB. Atsižvelgiant į tai pabrėžiama, kad priimtame Indijos bendrovės įsipareigojime nurodytos minimalios importo kainos buvo pakeistos, siekiant atsižvelgti į bendro mišraus muito (antidempingo ir kompensacinio), taikomo šiai bendrovei, normos mažėjimą.

| (128) | Kompensacinio muito pakeitimas turės poveikį galutiniam 18,3 % antidempingo muitui, kuris Reglamentu (EB) Nr. 1000/2008 buvo nustatytas iš Indijos importuojamai sulfanilo rūgščiai, nes jis buvo koreguotas, siekiant išvengti, kad nebūtų dvigubai apskaitomas eksporto subsidijų lengvatų poveikis (primenama, kad galutinis antidempingo muitas buvo grindžiamas dempingo skirtumu, nes buvo nustatyta, kad šis skirtumas buvo mažesnis nei žalos pašalinimo lygis). Pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalyje ir pagrindinio antidempingo reglamento 14 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jokiai prekei nėra taikomos kartu ir antidempingo, ir kompensacinės priemonės, skirtos ištaisyti tai pačiai dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusiai padėčiai. Pirminio tyrimo metu nustatyta, kad tam tikros tirtos subsidijų schemos, kurios buvo kompensacinės, buvo eksporto subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio antisubsidijų reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. Iš esmės šios subsidijos turėjo įtakos eksportuojančio Indijos gamintojo eksporto kainai, taip padidindamos dempingo skirtumą. Todėl pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalį galutinis antidempingo muitas buvo patikslintas, kad atspindėtų tikrąjį dempingo skirtumą, liekantį nustačius galutinį kompensacinį muitą, kuriuo atsveriamas eksporto subsidijų poveikis (žr. Reglamento (EB) Nr. 1339/2002 46 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(128)

Kompensacinio muito pakeitimas turės poveikį galutiniam 18,3 % antidempingo muitui, kuris Reglamentu (EB) Nr. 1000/2008 buvo nustatytas iš Indijos importuojamai sulfanilo rūgščiai, nes jis buvo koreguotas, siekiant išvengti, kad nebūtų dvigubai apskaitomas eksporto subsidijų lengvatų poveikis (primenama, kad galutinis antidempingo muitas buvo grindžiamas dempingo skirtumu, nes buvo nustatyta, kad šis skirtumas buvo mažesnis nei žalos pašalinimo lygis). Pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalyje ir pagrindinio antidempingo reglamento 14 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jokiai prekei nėra taikomos kartu ir antidempingo, ir kompensacinės priemonės, skirtos ištaisyti tai pačiai dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusiai padėčiai. Pirminio tyrimo metu nustatyta, kad tam tikros tirtos subsidijų schemos, kurios buvo kompensacinės, buvo eksporto subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio antisubsidijų reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. Iš esmės šios subsidijos turėjo įtakos eksportuojančio Indijos gamintojo eksporto kainai, taip padidindamos dempingo skirtumą. Todėl pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalį galutinis antidempingo muitas buvo patikslintas, kad atspindėtų tikrąjį dempingo skirtumą, liekantį nustačius galutinį kompensacinį muitą, kuriuo atsveriamas eksporto subsidijų poveikis (žr. Reglamento (EB) Nr. 1339/2002 46 konstatuojamąją dalį).

| (129) | Todėl dabar reikia pakoreguoti Indijai taikomo galutinio antidempingo muito normą, siekiant atsižvelgti į dabartinio antisubsidijavimo tyrimo metu peržiūrėtą lengvatų, kurios per PTL gautos iš eksporto subsidijų, lygį. Kadangi eksporto subsidijų lengvatos per PTL sudarė 4,1 %, o Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1339/2002 nustatytas pirminis dempingo skirtumo lygis buvo 24,6 %, peržiūrėtas antidempingo muito lygis turėtų būti 20,5 %. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1000/2008, |
| --- | --- |

(129)

Todėl dabar reikia pakoreguoti Indijai taikomo galutinio antidempingo muito normą, siekiant atsižvelgti į dabartinio antisubsidijavimo tyrimo metu peržiūrėtą lengvatų, kurios per PTL gautos iš eksporto subsidijų, lygį. Kadangi eksporto subsidijų lengvatos per PTL sudarė 4,1 %, o Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1339/2002 nustatytas pirminis dempingo skirtumo lygis buvo 24,6 %, peržiūrėtas antidempingo muito lygis turėtų būti 20,5 %. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1000/2008,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, kurios KN kodas yra 2921 42 10 (TARIC kodas 2921421060).

2.   Galutinio kompensacinio muito, taikomo neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 4,7 %.

3.   Nepaisant 1 dalies, galutinis muitas netaikomas importuojamoms prekėms, kurios išleidžiamos į laisvą apyvartą pagal 2 straipsnį.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Prekių, kurių išleidimas į laisvą apyvartą deklaruojamas pagal sąskaitas, išduotas bendrovių, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurių pavadinimai yra įtraukti į Sprendime 2006/37/EB pateiktą laikas nuo laiko atnaujinamą sąrašą, importas atleidžiamas nuo 1 straipsniu nustatyto kompensacinio muito, jeigu:

| — | jas pagamino, išsiuntė ir joms sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė minėtos bendrovės pirmam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje, ir |
| --- | --- |

—

jas pagamino, išsiuntė ir joms sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė minėtos bendrovės pirmam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje, ir

| — | su tokiomis importuojamomis prekėmis pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. prekybinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti, mažiausiai, šio reglamento priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija, ir |
| --- | --- |

—

su tokiomis importuojamomis prekėmis pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. prekybinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti, mažiausiai, šio reglamento priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija, ir

| — | deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka su įsipareigojimu susijusioje sąskaitoje faktūroje esantį aprašymą. |
| --- | --- |

—

deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka su įsipareigojimu susijusioje sąskaitoje faktūroje esantį aprašymą.

2.   Skola muitinei atsiranda išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijos priėmimo metu, jei nustatoma, kad 1 straipsnyje aprašytos ir pagal 1 dalyje nurodytas sąlygas nuo muitų atleistos prekės importuojamos nesilaikant vienos arba kelių minėtų sąlygų. Laikoma, kad 1 dalies antroje įtraukoje nurodyta sąlyga nebuvo įvykdyta, jeigu nustatoma, kad sąskaita neatitinka priedo nuostatų, nėra autentiška arba jeigu Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 8 straipsnio 9 dalį ar pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 13 straipsnio 9 dalį, panaikino įsipareigojimo priėmimą reglamentu arba sprendimu, kuriame nurodoma konkretus sandoris (-os) ir atitinkama (-os) su įsipareigojimu susijusi (-ios) sąskaita (-os) paskelbiama (-os) negaliojančia (-iomis).

3.   Galimą skolos muitinei atsiradimą pagal 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (15), 201 straipsnį kuriai nors šaliai neįvykdžius vienos arba kelių 1 dalyje išvardytų ir 2 dalyje išsamiau apibrėžtų sąlygų importuotojai pripažįsta kaip normalią verslo riziką. Skola muitinei grąžinama, kai Komisija panaikina įsipareigojimo priėmimą.

3 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1000/2008 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Bendrijos pasienyje, norma yra tokia:

| Šalis | Galutinis muitas (%) |
| --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | 33,7 |
| Indija | 20,5“ |

Šalis

Galutinis muitas (%)

Kinijos Liaudies Respublika

33,7

Indija

20,5“

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge, 2008 m. spalio 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1.

1

(2)  OL L 196, 2002 7 25, p. 1.

2

(3)  OL L 196, 2002 7 25, p. 11.

3

(4)  OL L 196, 2002 7 25, p. 36.

4

(5)  OL L 80, 2004 3 18, p. 29.

5

(6)  OL C 101, 2005 4 27, p. 34.

6

(7)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

7

(8)  OL L 22, 2006 1 26, p. 52.

8

(9)  OL L 22, 2006 1 26, p. 5.

9

(10)  OL L 275, 2008 10 16, p. 1.

10

(11)  OL C 272, 2006 11 9, p. 18.

11

(12)  OL C 171, 2007 7 24, p. 14.

12

(13)  OL C 229, 2007 9 29, p. 9.

13

(14)  Žvaigždute pažymėtos subsidijos yra eksporto subsidijos.

14

(15)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

15

---

PRIEDAS

Prekybinėje sąskaitoje faktūroje, pridedamoje bendrovei parduodant į Bendriją sulfanilo rūgštį, kuriai taikomas įsipareigojimas, nurodomi šie rekvizitai:

| 1. | Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“. |
| --- | --- |

1.

Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.

| 2. | Komisijos sprendimo 2006/37/EB, kuriuo priimamas įsipareigojimas, 1 straipsnyje nurodytos prekybinę sąskaitą faktūrą išdavusios bendrovės pavadinimas. |
| --- | --- |

2.

Komisijos sprendimo 2006/37/EB, kuriuo priimamas įsipareigojimas, 1 straipsnyje nurodytos prekybinę sąskaitą faktūrą išdavusios bendrovės pavadinimas.

| 3. | Prekybinės sąskaitos faktūros numeris. |
| --- | --- |

3.

Prekybinės sąskaitos faktūros numeris.

| 4. | Prekybinės sąskaitos faktūros išdavimo data. |
| --- | --- |

4.

Prekybinės sąskaitos faktūros išdavimo data.

| 5. | Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje įrašytos prekės turi būti įformintos Bendrijos pasienio muitinėje. |
| --- | --- |

5.

Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje įrašytos prekės turi būti įformintos Bendrijos pasienio muitinėje.

| 6. | Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:






  — | produkto kodo numerį (PKN), naudojamą įsipareigojime (pvz., „PA99“, „PS85“ ar „TA98“), |
| --- | --- | --- |

6.

Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

—

produkto kodo numerį (PKN), naudojamą įsipareigojime (pvz., „PA99“, „PS85“ ar „TA98“),

| — | techninį ir (arba) fizinį PKN aprašymą, t. y. „PA99“ ir „PS85“ – balti birūs milteliai, o „TA98“ – pilki birūs milteliai, |
| --- | --- |

—

techninį ir (arba) fizinį PKN aprašymą, t. y. „PA99“ ir „PS85“ – balti birūs milteliai, o „TA98“ – pilki birūs milteliai,

| — | įmonės produkto kodo numerį (ĮPK) (jei taikoma), |
| --- | --- |

—

įmonės produkto kodo numerį (ĮPK) (jei taikoma),

| — | KN kodą, |
| --- | --- |

—

KN kodą,

| — | kiekį (nurodyti tonomis). |
| --- | --- |

—

kiekį (nurodyti tonomis).

| 7. | Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:






  — | kainą už toną, |
| --- | --- | --- |

7.

Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

—

kainą už toną,

| — | taikomas atsiskaitymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas atsiskaitymo sąlygas,

| — | taikomas pristatymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas pristatymo sąlygas,

| — | bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą. |
| --- | --- |

—

bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

| 8. | Bendrovės, kuri vykdo importuotojo į Bendriją funkciją ir kuriai bendrovė tiesiogiai išdavė prekybinę sąskaitą faktūrą, pridedamą prie prekių, kurioms taikomas įsipareigojimas, pavadinimas. |
| --- | --- |

8.

Bendrovės, kuri vykdo importuotojo į Bendriją funkciją ir kuriai bendrovė tiesiogiai išdavė prekybinę sąskaitą faktūrą, pridedamą prie prekių, kurioms taikomas įsipareigojimas, pavadinimas.

| 9. | Prekybinę sąskaitą faktūrą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:
  „Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės parduodamos tiesioginiam eksportui į Europos bendriją pagal įsipareigojimo, kurį pasiūlė [BENDROVĖS PAVADINIMAS] ir Sprendimu 2006/37/EB priėmė Europos Komisija, taikymo sritį ir pagal jo sąlygas. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodyta informacija yra išsami ir teisinga.“ |
| --- | --- |

9.

Prekybinę sąskaitą faktūrą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:

„Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės parduodamos tiesioginiam eksportui į Europos bendriją pagal įsipareigojimo, kurį pasiūlė [BENDROVĖS PAVADINIMAS] ir Sprendimu 2006/37/EB priėmė Europos Komisija, taikymo sritį ir pagal jo sąlygas. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodyta informacija yra išsami ir teisinga.“

---

| 17.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1011/2008

2008 m. spalio 16 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. spalio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. spalio 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 17.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/23

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1012/2008

2008 m. spalio 14 d.

kuriuo uždraudžiama su Lenkijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes Baltijos jūros 25–32 pakvadračiuose (EB vandenys)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2007 m. lapkričio 26 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1404/2007, nustatančiu Baltijos jūroje 2008 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. lapkričio 26 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1404/2007, nustatančiu Baltijos jūroje 2008 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2008 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. spalio 14 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1.

2

(3)  OL L 312, 2007 11 30, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 01/BAL |
| --- | --- |
| Valstybė narė | POL |
| Ištekliai | COD/3DX32. |
| Rūšis | Atlantinė menkė (Gadus morhua) |
| Zona | 25–32 pakvadračių EB vandenys |
| Data | 2008 9 26 |

Nr.

01/BAL

Valstybė narė

POL

Ištekliai

COD/3DX32.

Rūšis

Atlantinė menkė (Gadus morhua)

Zona

25–32 pakvadračių EB vandenys

Data

2008 9 26

---

| 17.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/25

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1013/2008

2008 m. spalio 15 d.

kuriuo uždraudžiama su Airijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti europinius jūrų liežuvius VIIf ir VIIg zonose

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 40/2008, nustatančiu 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 40/2008, nustatančiu 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2008 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1.

2

(3)  OL L 19, 2008 1 23, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | IRL |
| Ištekliai | SOL/7FG. |
| Rūšis | Europiniai jūros liežuviai (Solea solea) |
| Zona | VIIf ir VIIg zonos |
| Data | 2008 8 1 |

Nr.

45/T&Q

Valstybė narė

IRL

Ištekliai

SOL/7FG.

Rūšis

Europiniai jūros liežuviai (Solea solea)

Zona

VIIf ir VIIg zonos

Data

2008 8 1

---

| 17.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/27

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1014/2008

2008 m. spalio 16 d.

kuriuo į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiami tam tikri pavadinimai (České pivo (SGN), Cebreiro (SKVN))

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir 17 straipsnio 2 dalimi, Čekijos paraiška registruoti pavadinimą České pivo ir Ispanijos paraiška registruoti pavadinimą Cebreiro paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir 17 straipsnio 2 dalimi, Čekijos paraiška registruoti pavadinimą České pivo ir Ispanijos paraiška registruoti pavadinimą Cebreiro paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Komisija prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį negavo, todėl šie pavadinimai turi būti įregistruoti, |
| --- | --- |

(2)

Komisija prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį negavo, todėl šie pavadinimai turi būti įregistruoti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodyti pavadinimai įregistruojami.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. spalio 16 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 16, 2008 1 23, p. 14 (České pivo), OL C 16, 2008 1 23, p. 23 (Cebreiro).

2

České pivo

Cebreiro

---

PRIEDAS

| 1. | Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:






  1.3. klasė. | Sūriai |
| --- | --- | --- |

1.

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.3. klasė.

Sūriai

ISPANIJA

Cebreiro (SKVN)

| 2. | Šio reglamento I priede nurodyti maisto produktai:






  2.1. klasė. | Alus |
| --- | --- | --- |

2.

Šio reglamento I priede nurodyti maisto produktai:

2.1. klasė.

Alus

ČEKIJA

České pivo (SGN)

---

| 17.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/29

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1015/2008

2008 m. spalio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1003/2008, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2008 m. spalio 16 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1003/2008 (3) buvo nustatyti grūdų sektoriaus importo muitai, galiojantys nuo 2008 m. spalio 16 d. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1003/2008 (3) buvo nustatyti grūdų sektoriaus importo muitai, galiojantys nuo 2008 m. spalio 16 d.

| (2) | Apskaičiuotas importo muitų vidurkis ir nustatytas mokestis skiriasi 5 EUR/t, daromas atitinkamas Reglamente (EB) Nr. 1003/2008 nustatytų importo muitų patikslinimas. |
| --- | --- |

(2)

Apskaičiuotas importo muitų vidurkis ir nustatytas mokestis skiriasi 5 EUR/t, daromas atitinkamas Reglamente (EB) Nr. 1003/2008 nustatytų importo muitų patikslinimas.

| (3) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1003/2008 reikėtų iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(3)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1003/2008 reikėtų iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1003/2008 I ir II priedai pakeičiami šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2008 m. spalio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. spalio 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125.

2

(3)  OL L 275, 2008 10 16, p. 34.

3

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2008 m. spalio 17 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 (2) |
| vidutinės kokybės | 0,00 (2) |
| žemos kokybės | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 8,68 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 19,11 (2) |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00 (2)

vidutinės kokybės

0,00 (2)

žemos kokybės

0,00 (2)

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00 (2)

1002 00 00

RUGIAI

19,11 (2)

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

8,68

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (3)

8,68 (2)

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

19,11 (2)

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Remiantis Reglamentu (EB) Nr. 608/2008, šio muito taikymas sustabdytas.

(3)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

2008 m. spalio 15 d.

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 4,76 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

195,25

112,11

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Meksikos įlankos priedas

—

16,98

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

4,76

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 17,80 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

19,27 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

17,80 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

GAIRĖS

Europos centrinis bankas

| 17.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/32

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS

2008 m. rugsėjo 5 d.

iš dalies keičiančios 2005 m. vasario 17 d. Gaires ECB/2005/5 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ir apsikeitimo statistine informacija valdžios finansų statistikos srityje Europos centrinių bankų sistemos viduje tvarkos

(ECB/2008/7)

(2008/802/EB)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 5 straipsnio 1 ir 2 dalis, 12 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. vasario 17 d. Gairėse ECB/2005/5 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ir apsikeitimo statistine informacija valdžios finansų statistikos srityje Europos centrinių bankų sistemos viduje tvarkos (1) reikalaujama rinkti duomenis apie valdžios sektoriaus skolą valstybės narės nerezidentams, suskirstytą į skolą nerezidentams euro zonoje ir ne euro zonoje. Tai leidžia konsoliduojant pozicijas euro zonos viduje parengti duomenis apie visą euro zonos valdžios sektoriaus skolą ne euro zonos rezidentams. To daugiau nebereikia, kadangi nuo 2008 m. kovo mėn., įgyvendinus duomenų apie kiekvieną vertybinį popierių rinkimo sistemas, kartu naudojant Centralizuotą vertybinių popierių duomenų bazę (CVPDB), visa euro zonos valdžios sektoriaus skola ne euro zonos rezidentams yra skelbiama kaip euro zonos tarptautinių investicijų balanso dalis. 2004 m. liepos 16 d. Gairėse ECB/2004/15 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautiniame atsargų šablone (2) nustatyti šiai statistikai reikalingi duomenys. Be to, planuojamas tolesnis šių duomenų apie kiekvieną vertybinį popierių rinkimo sistemų ir CVPDB vystymas turėtų tinkamu laiku sudaryti sąlygas papildomai informacijai apie turimus valdžios vertybinius popierius rengti pagal šalis ir sektorius. Todėl, kadangi nuorodos į „Nerezidentų skolą euro zonoje“ ir „Nerezidentų skolą ne euro zonoje“ daugiau nebereikalingos, jos turėtų būti išbrauktos iš Gairių ECB/2005/5 I ir II priedų, kad būtų kuo labiau sumažinta atskaitomybės našta. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. vasario 17 d. Gairėse ECB/2005/5 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ir apsikeitimo statistine informacija valdžios finansų statistikos srityje Europos centrinių bankų sistemos viduje tvarkos (1) reikalaujama rinkti duomenis apie valdžios sektoriaus skolą valstybės narės nerezidentams, suskirstytą į skolą nerezidentams euro zonoje ir ne euro zonoje. Tai leidžia konsoliduojant pozicijas euro zonos viduje parengti duomenis apie visą euro zonos valdžios sektoriaus skolą ne euro zonos rezidentams. To daugiau nebereikia, kadangi nuo 2008 m. kovo mėn., įgyvendinus duomenų apie kiekvieną vertybinį popierių rinkimo sistemas, kartu naudojant Centralizuotą vertybinių popierių duomenų bazę (CVPDB), visa euro zonos valdžios sektoriaus skola ne euro zonos rezidentams yra skelbiama kaip euro zonos tarptautinių investicijų balanso dalis. 2004 m. liepos 16 d. Gairėse ECB/2004/15 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautiniame atsargų šablone (2) nustatyti šiai statistikai reikalingi duomenys. Be to, planuojamas tolesnis šių duomenų apie kiekvieną vertybinį popierių rinkimo sistemų ir CVPDB vystymas turėtų tinkamu laiku sudaryti sąlygas papildomai informacijai apie turimus valdžios vertybinius popierius rengti pagal šalis ir sektorius. Todėl, kadangi nuorodos į „Nerezidentų skolą euro zonoje“ ir „Nerezidentų skolą ne euro zonoje“ daugiau nebereikalingos, jos turėtų būti išbrauktos iš Gairių ECB/2005/5 I ir II priedų, kad būtų kuo labiau sumažinta atskaitomybės našta.

| (2) | 2008 m. rugsėjo mėn. pabaigoje IV priede išvardytos leidžiančios nukrypti nuostatos netenka galios, todėl IV priedas bus nebereikalingas, |
| --- | --- |

(2)

2008 m. rugsėjo mėn. pabaigoje IV priede išvardytos leidžiančios nukrypti nuostatos netenka galios, todėl IV priedas bus nebereikalingas,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Gairės ECB/2005/5 iš dalies keičiamos taip:

| 1. | I ir II priedai pakeičiami šių gairių priedais. |
| --- | --- |

1.

I ir II priedai pakeičiami šių gairių priedais.

| 2. | IV priedas išbraukiamas. |
| --- | --- |

2.

IV priedas išbraukiamas.

2 straipsnis

Šios gairės įsigalioja 2008 m. spalio 1 d.

3 straipsnis

Šios gairės taikomos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino, 2008 m. rugsėjo 5 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 109, 2005 4 29, p. 81.

1

(2)  OL L 354, 2004 11 30, p. 34.

2

---

I PRIEDAS

„I PRIEDAS

DUOMENŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI

Visas duomenų rinkinys apima pajamų ir išlaidų statistiką (1A, 1B ir 1C lentelės), deficito ir skolos derinimo statistiką (2A ir 2B lentelės) ir skolos statistiką (3A ir 3B lentelės). Pagrindinės kategorijos yra paryškintos, o kitos kategorijos yra antraeilės. Daliniai duomenų rinkiniai apima bent pagrindines pajamų ir išlaidų statistikos, deficito ir skolos derinimo statistikos arba skolos statistikos kategorijas. Šios kategorijos apibūdina visą valdžios sektorių, jeigu nenurodyta kitaip.

PAJAMŲ IR IŠLAIDŲ STATISTIKA

1A   lentelė

| Kategorija | Nr. ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Deficitas (-) arba perteklius (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Centrinės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+) | 2 |
| Regioninės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+) | 3 |
| Vietinės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+) | 4 |
| Socialinės apsaugos fondų deficitas (-) arba perteklius (+) | 5 |
| Pirminis deficitas (-) arba perteklius (+) | 6 = 1 + 26 |
| Visos pajamos | 7 = 9 + 31 |
| Visos išlaidos | 8 = 21 + 33 |
| Einamosios pajamos | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Tiesioginiai mokesčiai | 10 |
| iš jų mokėtini bendrovių | 11 |
| iš jų mokėtini namų ūkių | 12 |
| Netiesioginiai mokesčiai | 13 |
| iš jų pridėtinės vertės mokestis | 14 |
| Socialinės įmokos | 15 |
| iš jų faktinės darbdavių socialinės įmokos | 16 |
| iš jų darbuotojų socialinės įmokos | 17 |
| Kitos einamosios pajamos | 18 |
| iš jų gautinos palūkanos | 19 |
| Pardavimai | 20 |
| Einamosios išlaidos | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Einamieji pervedimai | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Socialinės išmokos | 23 |
| Mokėtinos subsidijos | 24 |
| Kiti mokėtini einamieji pervedimai | 25 |
| Mokėtinos palūkanos | 26 |
| Kompensacija darbuotojams | 27 |
| iš jos darbo užmokestis | 28 |
| Tarpinis vartojimas | 29 |
| Bendrosios santaupos | 30 = 9 – 21 |
| Kapitalo pajamos | 31 |
| iš jų kapitalo mokesčiai | 32 |
| Kapitalo išlaidos | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Investicijos | 34 |
| Kiti grynieji nefinansinio turto įsigijimai | 35 |
| Mokėtini kapitalo pervedimai | 36 |
| Memorandumo straipsniai |
| PDT deficitas (-) arba perteklius (+) | 37 |
| Mokėtinos PDT palūkanos | 38 |
| Pajamos, gautos iš UMTS licencijų pardavimo | 39 |
| Faktinės socialinės įmokos | 40 |
| Socialinės išmokos, išskyrus socialinius pervedimus natūra | 41 |
| Bendrasis vidaus produktas | 42 |
| Bendrasis vidaus produktas palyginamosiomis kainomis | 43 |
| Valdžios sektoriaus investicijos palyginamosiomis kainomis | 44 |

Kategorija

Nr. ir tiesinis sąryšis

Deficitas (-) arba perteklius (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Centrinės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+)

2

Regioninės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+)

3

Vietinės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+)

4

Socialinės apsaugos fondų deficitas (-) arba perteklius (+)

5

Pirminis deficitas (-) arba perteklius (+)

6 = 1 + 26

Visos pajamos

7 = 9 + 31

Visos išlaidos

8 = 21 + 33

Einamosios pajamos

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Tiesioginiai mokesčiai

10

iš jų mokėtini bendrovių

11

iš jų mokėtini namų ūkių

12

Netiesioginiai mokesčiai

13

iš jų pridėtinės vertės mokestis

14

Socialinės įmokos

15

iš jų faktinės darbdavių socialinės įmokos

16

iš jų darbuotojų socialinės įmokos

17

Kitos einamosios pajamos

18

iš jų gautinos palūkanos

19

Pardavimai

20

Einamosios išlaidos

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Einamieji pervedimai

22 = 23 + 24 + 25

Socialinės išmokos

23

Mokėtinos subsidijos

24

Kiti mokėtini einamieji pervedimai

25

Mokėtinos palūkanos

26

Kompensacija darbuotojams

27

iš jos darbo užmokestis

28

Tarpinis vartojimas

29

Bendrosios santaupos

30 = 9 – 21

Kapitalo pajamos

31

iš jų kapitalo mokesčiai

32

Kapitalo išlaidos

33 = 34 + 35 + 36

Investicijos

34

Kiti grynieji nefinansinio turto įsigijimai

35

Mokėtini kapitalo pervedimai

36

Memorandumo straipsniai

PDT deficitas (-) arba perteklius (+)

37

Mokėtinos PDT palūkanos

38

Pajamos, gautos iš UMTS licencijų pardavimo

39

Faktinės socialinės įmokos

40

Socialinės išmokos, išskyrus socialinius pervedimus natūra

41

Bendrasis vidaus produktas

42

Bendrasis vidaus produktas palyginamosiomis kainomis

43

Valdžios sektoriaus investicijos palyginamosiomis kainomis

44

1B   lentelė

| Kategorija | Nr. ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Valstybės narės įmokos į Europos Sąjungos biudžetą | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Netiesioginiai mokesčiai, gautini į ES biudžetą | 2 |
| iš jų į ES biudžetą gautas PVM | 3 |
| Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas, valdžios sektoriaus mokėtinas į ES biudžetą | 4 |
| Įvairūs einamieji pervedimai, valdžios sektoriaus mokėtini į ES biudžetą | 5 |
| iš jų ES ketvirtieji nuosavi ištekliai | 6 |
| Kapitalo pervedimai, valdžios sektoriaus mokėtini į ES biudžetą | 7 |
| ES išlaidos valstybėje narėje | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Iš ES biudžeto mokėtinos subsidijos | 9 |
| Einamieji pervedimai, mokėtini valdžios sektoriui iš ES biudžeto | 10 |
| Einamieji pervedimai, mokėtini ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto | 11 |
| Kapitalo pervedimai, mokėtini valdžios sektoriui iš ES biudžeto | 12 |
| Kapitalo pervedimai, mokėtini ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto | 13 |
| Grynosios įplaukos iš ES biudžeto (neto gavėjas +, neto mokėtojas -) | 14 = 8 – 1 |
| Memorandumo straipsnis |
| Nuosavų išteklių rinkimo sąnaudos | 15 |

Kategorija

Nr. ir tiesinis sąryšis

Valstybės narės įmokos į Europos Sąjungos biudžetą

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Netiesioginiai mokesčiai, gautini į ES biudžetą

2

iš jų į ES biudžetą gautas PVM

3

Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas, valdžios sektoriaus mokėtinas į ES biudžetą

4

Įvairūs einamieji pervedimai, valdžios sektoriaus mokėtini į ES biudžetą

5

iš jų ES ketvirtieji nuosavi ištekliai

6

Kapitalo pervedimai, valdžios sektoriaus mokėtini į ES biudžetą

7

ES išlaidos valstybėje narėje

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Iš ES biudžeto mokėtinos subsidijos

9

Einamieji pervedimai, mokėtini valdžios sektoriui iš ES biudžeto

10

Einamieji pervedimai, mokėtini ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto

11

Kapitalo pervedimai, mokėtini valdžios sektoriui iš ES biudžeto

12

Kapitalo pervedimai, mokėtini ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto

13

Grynosios įplaukos iš ES biudžeto (neto gavėjas +, neto mokėtojas -)

14 = 8 – 1

Memorandumo straipsnis

Nuosavų išteklių rinkimo sąnaudos

15

1C   lentelė

| Kategorija | Nr. ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Galutinio vartojimo išlaidos | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Individualaus vartojimo išlaidos | 2 |
| Kolektyvinio vartojimo išlaidos | 3 |
| Kompensacija darbuotojams | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Tarpinis vartojimas | 5 = [1A.29] |
| Socialiniai pervedimai natūra, atlikti per rinkos gamintojus | 6 |
| Pagrindinio kapitalo vartojimas | 7 |
| Sumokėti gamybos mokesčiai, atėmus gautas subsidijas | 8 |
| Grynasis likutinis perteklius | 9 |
| Pardavimai | 10 = [1A.20] |
| Memorandumo straipsnis |
| Galutinio vartojimo išlaidos palyginamosiomis kainomis | 11 |

Kategorija

Nr. ir tiesinis sąryšis

Galutinio vartojimo išlaidos

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Individualaus vartojimo išlaidos

2

Kolektyvinio vartojimo išlaidos

3

Kompensacija darbuotojams

4 = [1A.27]
   (1)

Tarpinis vartojimas

5 = [1A.29]

Socialiniai pervedimai natūra, atlikti per rinkos gamintojus

6

Pagrindinio kapitalo vartojimas

7

Sumokėti gamybos mokesčiai, atėmus gautas subsidijas

8

Grynasis likutinis perteklius

9

Pardavimai

10 = [1A.20]

Memorandumo straipsnis

Galutinio vartojimo išlaidos palyginamosiomis kainomis

11

DEFICITO IR SKOLOS DERINIMO STATISTIKA

2A   lentelė

| Kategorija | Nr. ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Deficitas (-) arba perteklius (+) | 1= [1A.1] |
| Finansinių ir nefinansinių sąskaitų derinimas | 2 = 1 – 3 |
| Grynieji sandoriai finansiniu turtu ir įsipareigojimais | 3 = 4 – 15 |
| Sandoriai finansiniu turtu (konsoliduota) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Sandoriai valiuta ir indėliais | 5 |
| Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – trumpalaikiai ir ilgalaikiai vertybiniai popieriai | 6 |
| Sandoriai išvestinėmis finansinėmis priemonėmis | 7 |
| Sandoriai paskolomis | 8 |
| Sandoriai akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais | 9 |
| Privatizavimai | 10 |
| Kapitalo įvedimai | 11 |
| Kita | 12 |
| Sandoriai kitu finansiniu turtu | 13 |
| iš jų sukaupti mokesčiai, atėmus mokesčių įplaukas grynaisiais pinigais | 14 |
| Sandoriai įsipareigojimais (konsoliduota) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Sandoriai valiuta ir indėliais | 16 |
| Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – trumpalaikiai vertybiniai popieriai | 17 |
| Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – ilgalaikiai vertybiniai popieriai | 18 |
| Sandoriai išvestinėmis finansinėmis priemonėmis | 19 |
| Sandoriai paskolomis | 20 |
| iš jų iš centrinio banko gautos paskolos | 21 |
| Sandoriai kitais įsipareigojimais | 22 |
| Sandoriai skolos priemonėmis (konsoliduota)


  = viso valdžios sektoriaus skolinimosi poreikis (angl. general government borrowing requirement, GGBR) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Sandoriai ilgalaikėmis skolos priemonėmis | 24 |
| Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis nacionaline valiuta | 25 |
| Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis dalyvaujančia užsienio valiuta
   (2) | 26 |
| Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis nedalyvaujančia užsienio valiuta | 27 |
| Kiti srautai | 28 = 29 + 32 |
| Vertinimo poveikis skolai | 29 = 30 + 31 |
| Užsienio valiutos holdingo padidėjimas ir sumažėjimas | 30 |
| Kitoks vertinimo poveikis – nominali vertė | 31 |
| Kiti skolos apimties pokyčiai | 32 |
| Skolos pokytis | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategorija

Nr. ir tiesinis sąryšis

Deficitas (-) arba perteklius (+)

1= [1A.1]

Finansinių ir nefinansinių sąskaitų derinimas

2 = 1 – 3

Grynieji sandoriai finansiniu turtu ir įsipareigojimais

3 = 4 – 15

Sandoriai finansiniu turtu (konsoliduota)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Sandoriai valiuta ir indėliais

5

Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – trumpalaikiai ir ilgalaikiai vertybiniai popieriai

6

Sandoriai išvestinėmis finansinėmis priemonėmis

7

Sandoriai paskolomis

8

Sandoriai akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais

9

Privatizavimai

10

Kapitalo įvedimai

11

Kita

12

Sandoriai kitu finansiniu turtu

13

iš jų sukaupti mokesčiai, atėmus mokesčių įplaukas grynaisiais pinigais

14

Sandoriai įsipareigojimais (konsoliduota)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Sandoriai valiuta ir indėliais

16

Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – trumpalaikiai vertybiniai popieriai

17

Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – ilgalaikiai vertybiniai popieriai

18

Sandoriai išvestinėmis finansinėmis priemonėmis

19

Sandoriai paskolomis

20

iš jų iš centrinio banko gautos paskolos

21

Sandoriai kitais įsipareigojimais

22

Sandoriai skolos priemonėmis (konsoliduota)

= viso valdžios sektoriaus skolinimosi poreikis (angl. general government borrowing requirement, GGBR)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Sandoriai ilgalaikėmis skolos priemonėmis

24

Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis nacionaline valiuta

25

Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis dalyvaujančia užsienio valiuta
   (2)

26

Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis nedalyvaujančia užsienio valiuta

27

Kiti srautai

28 = 29 + 32

Vertinimo poveikis skolai

29 = 30 + 31

Užsienio valiutos holdingo padidėjimas ir sumažėjimas

30

Kitoks vertinimo poveikis – nominali vertė

31

Kiti skolos apimties pokyčiai

32

Skolos pokytis

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

2B   lentelė

| Kategorija | Nr. ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Sandoriai skolos priemonėmis – nekonsoliduota | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Sandoriai valiuta ir indėliais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota | 2 |
| Sandoriai trumpalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota | 3 |
| Sandoriai ilgalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota | 4 |
| Sandoriai iš centrinio banko gautomis paskolomis | 5 |
| Sandoriai kitomis paskolomis (įsipareigojimais) – nekonsoliduota | 6 |
| Konsoliduojantys sandoriai | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Konsoliduojantys sandoriai – valiuta ir indėliai | 8 = 2 – [2A.16] |
| Konsoliduojantys sandoriai – trumpalaikiai vertybiniai popieriai | 9 = 3 – [2A.17] |
| Konsoliduojantys sandoriai – ilgalaikiai vertybiniai popieriai | 10 = 4 – [2A.18] |
| Konsoliduojantys sandoriai – paskolos | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Kategorija

Nr. ir tiesinis sąryšis

Sandoriai skolos priemonėmis – nekonsoliduota

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Sandoriai valiuta ir indėliais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota

2

Sandoriai trumpalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota

3

Sandoriai ilgalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota

4

Sandoriai iš centrinio banko gautomis paskolomis

5

Sandoriai kitomis paskolomis (įsipareigojimais) – nekonsoliduota

6

Konsoliduojantys sandoriai

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Konsoliduojantys sandoriai – valiuta ir indėliai

8 = 2 – [2A.16]

Konsoliduojantys sandoriai – trumpalaikiai vertybiniai popieriai

9 = 3 – [2A.17]

Konsoliduojantys sandoriai – ilgalaikiai vertybiniai popieriai

10 = 4 – [2A.18]

Konsoliduojantys sandoriai – paskolos

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

SKOLOS STATISTIKA

3A   lentelė

| Kategorija | Nr. ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Skola | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Skola – valiuta ir indėliai (įsipareigojimai) | 2 |
| Skola – trumpalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai) | 3 |
| Skola – ilgalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai) | 4 |
| Skola – iš centrinio banko gautos paskolos (įsipareigojimai) | 5 |
| Skola – kitos paskolos (įsipareigojimai) | 6 |
| Skola valstybės narės rezidentams | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Skola centriniam bankui | 8 |
| Skola kitoms pinigų finansinėms institucijoms | 9 |
| Skola kitoms finansinėms institucijoms | 10 |
| Skola kitiems valstybės narės rezidentams | 11 |
| Skola valstybės narės nerezidentams | 12 |
| Skola, išreikšta nacionaline valiuta | 13 |
| Skola, išreikšta dalyvaujančia užsienio valiuta | 14 |
| Skola, išreikšta nedalyvaujančia užsienio valiuta | 15 |
| Trumpalaikė skola | 16 |
| Ilgalaikė skola | 17 |
| iš jos kintama palūkanų norma | 18 |
| Skola, iki kurios grąžinimo termino liko iki vienerių metų | 19 |
| Skola, iki kurios grąžinimo termino liko nuo vienerių iki penkerių metų | 20 |
| iš jos kintama palūkanų norma | 21 |
| Skola, iki kurios grąžinimo termino liko daugiau kaip penkeri metai | 22 |
| iš jos kintama palūkanų norma | 23 |
| Centrinės valdžios skolos sudedamoji dalis | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Regioninės valdžios skolos sudedamoji dalis | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Vietinės valdžios skolos sudedamoji dalis | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Socialinės apsaugos fondų skolos sudedamoji dalis | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Memorandumo straipsniai |
| Vidutinis iki skolos grąžinimo termino likęs laikas | 28 |
| Skola – nulinės atkarpos obligacijos | 29 |

Kategorija

Nr. ir tiesinis sąryšis

Skola

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Skola – valiuta ir indėliai (įsipareigojimai)

2

Skola – trumpalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai)

3

Skola – ilgalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai)

4

Skola – iš centrinio banko gautos paskolos (įsipareigojimai)

5

Skola – kitos paskolos (įsipareigojimai)

6

Skola valstybės narės rezidentams

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Skola centriniam bankui

8

Skola kitoms pinigų finansinėms institucijoms

9

Skola kitoms finansinėms institucijoms

10

Skola kitiems valstybės narės rezidentams

11

Skola valstybės narės nerezidentams

12

Skola, išreikšta nacionaline valiuta

13

Skola, išreikšta dalyvaujančia užsienio valiuta

14

Skola, išreikšta nedalyvaujančia užsienio valiuta

15

Trumpalaikė skola

16

Ilgalaikė skola

17

iš jos kintama palūkanų norma

18

Skola, iki kurios grąžinimo termino liko iki vienerių metų

19

Skola, iki kurios grąžinimo termino liko nuo vienerių iki penkerių metų

20

iš jos kintama palūkanų norma

21

Skola, iki kurios grąžinimo termino liko daugiau kaip penkeri metai

22

iš jos kintama palūkanų norma

23

Centrinės valdžios skolos sudedamoji dalis

24 = [3B.7] – [3B.15]

Regioninės valdžios skolos sudedamoji dalis

25 = [3B.9] – [3B.16]

Vietinės valdžios skolos sudedamoji dalis

26 = [3B.11] – [3B.17]

Socialinės apsaugos fondų skolos sudedamoji dalis

27 = [3B.13] – [3B.18]

Memorandumo straipsniai

Vidutinis iki skolos grąžinimo termino likęs laikas

28

Skola – nulinės atkarpos obligacijos

29

3B   lentelė

| Kategorija | Nr. ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Skola (nekonsoliduota) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konsoliduojantys elementai | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Konsoliduojantys elementai – valiuta ir indėliai | 3 |
| Konsoliduojantys elementai – trumpalaikiai vertybiniai popieriai | 4 |
| Konsoliduojantys elementai – ilgalaikiai vertybiniai popieriai | 5 |
| Konsoliduojantys elementai – paskolos | 6 |
| Centrinės valdžios skola | 7 |
| iš jos kitiems valdžios subsektoriams | 8 |
| Regioninės valdžios skola | 9 |
| iš jos kitiems valdžios subsektoriams | 10 |
| Vietinės valdžios skola | 11 |
| iš jos kitiems valdžios subsektoriams | 12 |
| Socialinės apsaugos fondų skola | 13 |
| iš jos kitiems valdžios subsektoriams | 14 |
| Memorandumo straipsniai |
| Centrinės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis | 15 |
| Regioninės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis | 16 |
| Vietinės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis | 17 |
| Socialinės apsaugos fondų turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis | 18“ |

Kategorija

Nr. ir tiesinis sąryšis

Skola (nekonsoliduota)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konsoliduojantys elementai

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Konsoliduojantys elementai – valiuta ir indėliai

3

Konsoliduojantys elementai – trumpalaikiai vertybiniai popieriai

4

Konsoliduojantys elementai – ilgalaikiai vertybiniai popieriai

5

Konsoliduojantys elementai – paskolos

6

Centrinės valdžios skola

7

iš jos kitiems valdžios subsektoriams

8

Regioninės valdžios skola

9

iš jos kitiems valdžios subsektoriams

10

Vietinės valdžios skola

11

iš jos kitiems valdžios subsektoriams

12

Socialinės apsaugos fondų skola

13

iš jos kitiems valdžios subsektoriams

14

Memorandumo straipsniai

Centrinės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis

15

Regioninės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis

16

Vietinės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis

17

Socialinės apsaugos fondų turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis

18“

---

(1)  [x.y] reiškia y kategorijos numerį x lentelėje.

1

(2)  Turi būti pateikiama už metus iki valstybei narei tampant dalyvaujančia valstybe nare.

2

---

II PRIEDAS

„II PRIEDAS

METODOLOGINĖS APIBRĖŽTYS

1.   Metodologinės nuorodos

I priede nurodytos kategorijos daugiausiai yra apibrėžtos remiantis ESS 95 A priedu ir (arba) 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (1). Papildomos metodologinės apibrėžtys yra nustatytos šių gairių 1 straipsnyje. Visų pirma, sektorius ir subsektorius apibūdinantys kodai yra nurodyti šioje lentelėje.

ESS 95 sektoriai ir subsektoriai

| | | Valstybiniai | Nacionaliniai privatūs | Užsienio kontroliuojami |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visa ekonomika | S.1 | | | |
| Nefinansinės korporacijos | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Finansinės korporacijos | S.12 | | | |
| Centrinis bankas | S.121 | | | |
| Kitos pinigų finansinės institucijos | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo korporacijas ir pensijų fondus | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Finansinės pagalbinės įmonės | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Draudimo korporacijos ir pensijų fondai | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Visas valdžios sektorius | S.13 | | | |
| Centrinė valdžia | S.1311 | | | |
| Regioninė valdžia | S.1312 | | | |
| Vietinė valdžia | S.1313 | | | |
| Socialinės apsaugos fondai | S.1314 | | | |
| Namų ūkiai | S.14 | | | |
| Ne pelno institucijos, teikiančios paslaugas namų ūkiams | S.15 | | | |
| Kitos šalys | S.2 | | | |
| ES | S.21 | | | |
| ES valstybės narės | S.211 | | | |
| ES institucijos | S.212 | | | |
| Trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos | S.22 | | | |

Valstybiniai

Nacionaliniai privatūs

Užsienio kontroliuojami

Visa ekonomika

S.1

Nefinansinės korporacijos

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Finansinės korporacijos

S.12

Centrinis bankas

S.121

Kitos pinigų finansinės institucijos

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo korporacijas ir pensijų fondus

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Finansinės pagalbinės įmonės

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Draudimo korporacijos ir pensijų fondai

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Visas valdžios sektorius

S.13

Centrinė valdžia

S.1311

Regioninė valdžia

S.1312

Vietinė valdžia

S.1313

Socialinės apsaugos fondai

S.1314

Namų ūkiai

S.14

Ne pelno institucijos, teikiančios paslaugas namų ūkiams

S.15

Kitos šalys

S.2

ES

S.21

ES valstybės narės

S.211

ES institucijos

S.212

Trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos

S.22

2.   Kategorijų apibrėžtis (2)

1A   lentelė

| 1. | Deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.1] yra lygus S.13 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (B.9). |
| --- | --- |

1.

Deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.1] yra lygus S.13 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (B.9).

| 2. | Centrinės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.2] yra lygus S.1311 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (B.9). |
| --- | --- |

2.

Centrinės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.2] yra lygus S.1311 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (B.9).

| 3. | Regioninės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.3] yra lygus S.1312 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (B.9). |
| --- | --- |

3.

Regioninės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.3] yra lygus S.1312 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (B.9).

| 4. | Vietinės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.4] yra lygus S.1313 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (B.9). |
| --- | --- |

4.

Vietinės valdžios deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.4] yra lygus S.1313 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (B.9).

| 5. | Socialinės apsaugos fondų deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.5] yra lygus S.1314 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (B.9). |
| --- | --- |

5.

Socialinės apsaugos fondų deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.5] yra lygus S.1314 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (B.9).

| 6. | Pirminis deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.6] yra lygus deficitui (-) arba pertekliui (+) [1A.1], pridėjus mokėtinas palūkanas [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Pirminis deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.6] yra lygus deficitui (-) arba pertekliui (+) [1A.1], pridėjus mokėtinas palūkanas [1A.26].

| 7. | Visos pajamos [1A.7] yra lygios einamosioms pajamoms [1A.9], pridėjus kapitalo pajamas [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Visos pajamos [1A.7] yra lygios einamosioms pajamoms [1A.9], pridėjus kapitalo pajamas [1A.31].

| 8. | Visos išlaidos [1A.8] yra lygios einamosioms išlaidoms [1A.21], pridėjus kapitalo išlaidas [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Visos išlaidos [1A.8] yra lygios einamosioms išlaidoms [1A.21], pridėjus kapitalo išlaidas [1A.33].

| 9. | Einamosios pajamos [1A.9] yra lygios tiesioginiams mokesčiams [1A.10], pridėjus netiesioginius mokesčius [1A.13], socialines įmokas [1A.15], kitas einamąsias pajamas [1A.18], pardavimus [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Einamosios pajamos [1A.9] yra lygios tiesioginiams mokesčiams [1A.10], pridėjus netiesioginius mokesčius [1A.13], socialines įmokas [1A.15], kitas einamąsias pajamas [1A.18], pardavimus [1A.20].

| 10. | Tiesioginiai mokesčiai [1A.10] yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), įrašytiems tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

10.

Tiesioginiai mokesčiai [1A.10] yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), įrašytiems tarp S.13 išteklių.

| 11. | Tiesioginiai mokesčiai, iš jų mokėtini bendrovių [1A.11] yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), įrašytiems tarp S.13 išteklių ir S.11 ir S.12 panaudojimo. |
| --- | --- |

11.

Tiesioginiai mokesčiai, iš jų mokėtini bendrovių [1A.11] yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), įrašytiems tarp S.13 išteklių ir S.11 ir S.12 panaudojimo.

| 12. | Tiesioginiai mokesčiai, iš jų mokėtini namų ūkių [1A.12] yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), įrašytiems tarp S.13 išteklių ir S.14 panaudojimo. |
| --- | --- |

12.

Tiesioginiai mokesčiai, iš jų mokėtini namų ūkių [1A.12] yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), įrašytiems tarp S.13 išteklių ir S.14 panaudojimo.

| 13. | Netiesioginiai mokesčiai [1A.13] yra lygūs gamybos ir importo mokesčiams (D.2), įrašytiems tarp S.13 išteklių, pridėjus netiesioginius mokesčius, gautinus į ES biudžetą [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Netiesioginiai mokesčiai [1A.13] yra lygūs gamybos ir importo mokesčiams (D.2), įrašytiems tarp S.13 išteklių, pridėjus netiesioginius mokesčius, gautinus į ES biudžetą [1B.2].

| 14. | Netiesioginiai mokesčiai, iš jų PVM [1A.14] yra lygūs pridėtinės vertės pobūdžio mokesčiams (D.211), įrašytiems tarp S.13 ir S.212 išteklių. |
| --- | --- |

14.

Netiesioginiai mokesčiai, iš jų PVM [1A.14] yra lygūs pridėtinės vertės pobūdžio mokesčiams (D.211), įrašytiems tarp S.13 ir S.212 išteklių.

| 15. | Socialinės įmokos [1A.15] yra lygios socialinėms įmokoms (D.61), įrašytoms tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

15.

Socialinės įmokos [1A.15] yra lygios socialinėms įmokoms (D.61), įrašytoms tarp S.13 išteklių.

| 16. | Socialinės įmokos, iš jų faktinės darbdavių socialinės įmokos [1A.16] yra lygios faktinėms darbdavių socialinėms įmokoms (D.6111), įrašytoms tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

16.

Socialinės įmokos, iš jų faktinės darbdavių socialinės įmokos [1A.16] yra lygios faktinėms darbdavių socialinėms įmokoms (D.6111), įrašytoms tarp S.13 išteklių.

| 17. | Socialinės įmokos, iš jų darbuotojų socialinės įmokos [1A.17] yra lygios darbuotojų socialinėms įmokoms (D.6112), įrašytoms tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

17.

Socialinės įmokos, iš jų darbuotojų socialinės įmokos [1A.17] yra lygios darbuotojų socialinėms įmokoms (D.6112), įrašytoms tarp S.13 išteklių.

| 18. | Kitos einamosios pajamos [1A.18] yra lygios pajamoms iš turto (D.4), ne gyvybės draudimo reikalavimams atlyginti žalą (D.72), einamajam tarptautiniam bendradarbiavimui (D.74) ir įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp S.13 išteklių, išskyrus palūkanų (D.41) S.13 išteklius, kurie taip pat yra S.13 panaudojimas, pridėjus gautas kitas subsidijas gamybai (D.39), kurios yra S.13 panaudojimas, atėmus einamuosius pervedimus, mokėtinus valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.10], pridėjus grynąsias įplaukas iš ES biudžeto [1B.14], jeigu jos teigiamos. |
| --- | --- |

18.

Kitos einamosios pajamos [1A.18] yra lygios pajamoms iš turto (D.4), ne gyvybės draudimo reikalavimams atlyginti žalą (D.72), einamajam tarptautiniam bendradarbiavimui (D.74) ir įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp S.13 išteklių, išskyrus palūkanų (D.41) S.13 išteklius, kurie taip pat yra S.13 panaudojimas, pridėjus gautas kitas subsidijas gamybai (D.39), kurios yra S.13 panaudojimas, atėmus einamuosius pervedimus, mokėtinus valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.10], pridėjus grynąsias įplaukas iš ES biudžeto [1B.14], jeigu jos teigiamos.

| 19. | Kitos einamosios pajamos, iš jų gautinos palūkanos [1A.19] yra lygios palūkanoms (D.41), įrašytoms tarp S.13 išteklių ir visų sektorių, išskyrus S.13, panaudojimo. |
| --- | --- |

19.

Kitos einamosios pajamos, iš jų gautinos palūkanos [1A.19] yra lygios palūkanoms (D.41), įrašytoms tarp S.13 išteklių ir visų sektorių, išskyrus S.13, panaudojimo.

| 20. | Pardavimai [1A.20] yra lygūs rinkos produkcijai (P.11), pridėjus produkciją savo galutiniam vartojimui (P.12), mokėjimus už kitą ne rinkos produkciją (P.131), įrašytus tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

20.

Pardavimai [1A.20] yra lygūs rinkos produkcijai (P.11), pridėjus produkciją savo galutiniam vartojimui (P.12), mokėjimus už kitą ne rinkos produkciją (P.131), įrašytus tarp S.13 išteklių.

| 21. | Einamosios išlaidos [1A.21] yra lygios einamiesiems pervedimams [1A.22], pridėjus mokėtinas palūkanas [1A.26], kompensaciją darbuotojams [1A.27], tarpinį vartojimą [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Einamosios išlaidos [1A.21] yra lygios einamiesiems pervedimams [1A.22], pridėjus mokėtinas palūkanas [1A.26], kompensaciją darbuotojams [1A.27], tarpinį vartojimą [1A.29].

| 22. | Einamieji pervedimai [1A.22] yra lygūs socialinėms išmokoms [1A.23], pridėjus subsidijas [1A.24], kitus mokėtinus einamuosius pervedimus [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Einamieji pervedimai [1A.22] yra lygūs socialinėms išmokoms [1A.23], pridėjus subsidijas [1A.24], kitus mokėtinus einamuosius pervedimus [1A.25].

| 23. | Socialinės išmokos [1A.23] yra lygios socialinėms išmokoms, išskyrus socialinius pervedimus natūra (D.62), pridėjus socialinius pervedimus natūra, susijusius su išlaidomis produktams, kurie tiekiami namų ūkiams per rinkos gamintojus (D.6311 + D.63121 + D.63131), įrašytus tarp S.13 panaudojimo, pridėjus įvairius einamuosius pervedimus (D.75), įrašytus tarp S.13 panaudojimo ir S.15 išteklių. |
| --- | --- |

23.

Socialinės išmokos [1A.23] yra lygios socialinėms išmokoms, išskyrus socialinius pervedimus natūra (D.62), pridėjus socialinius pervedimus natūra, susijusius su išlaidomis produktams, kurie tiekiami namų ūkiams per rinkos gamintojus (D.6311 + D.63121 + D.63131), įrašytus tarp S.13 panaudojimo, pridėjus įvairius einamuosius pervedimus (D.75), įrašytus tarp S.13 panaudojimo ir S.15 išteklių.

| 24. | Mokėtinos subsidijos [1A.24] yra lygios subsidijoms (D.3), įrašytoms tarp S.13 išteklių, pridėjus nacionaliniams rezidentams iš ES biudžeto mokėtinas subsidijas [1B.9]. |
| --- | --- |

24.

Mokėtinos subsidijos [1A.24] yra lygios subsidijoms (D.3), įrašytoms tarp S.13 išteklių, pridėjus nacionaliniams rezidentams iš ES biudžeto mokėtinas subsidijas [1B.9].

| 25. | Kiti mokėtini einamieji pervedimai [1A.25] yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), kitiems gamybos mokesčiams (D.29), pajamoms iš turto (D.4), išskyrus palūkanas (D.41), grynosioms ne gyvybės draudimo įmokoms (D.71), einamajam tarptautiniam bendradarbiavimui (D.74), įrašytiems tarp S.13 panaudojimo, ir įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp S.13 panaudojimo ir visų sektorių, išskyrus S.15, išteklių, atėmus einamuosius pervedimus (D.74 ir D.75), valdžios sektoriaus mokėtinus į ES biudžetą [1B.4 ir 1B.5], atėmus grynąsias įplaukas iš ES biudžeto [1B.14], jei jos neigiamos. |
| --- | --- |

25.

Kiti mokėtini einamieji pervedimai [1A.25] yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), kitiems gamybos mokesčiams (D.29), pajamoms iš turto (D.4), išskyrus palūkanas (D.41), grynosioms ne gyvybės draudimo įmokoms (D.71), einamajam tarptautiniam bendradarbiavimui (D.74), įrašytiems tarp S.13 panaudojimo, ir įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp S.13 panaudojimo ir visų sektorių, išskyrus S.15, išteklių, atėmus einamuosius pervedimus (D.74 ir D.75), valdžios sektoriaus mokėtinus į ES biudžetą [1B.4 ir 1B.5], atėmus grynąsias įplaukas iš ES biudžeto [1B.14], jei jos neigiamos.

| 26. | Mokėtinos palūkanos [1A.26] yra lygios palūkanoms (D.41), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo ir visų sektorių, išskyrus S.13, išteklių. |
| --- | --- |

26.

Mokėtinos palūkanos [1A.26] yra lygios palūkanoms (D.41), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo ir visų sektorių, išskyrus S.13, išteklių.

| 27. | Kompensacija darbuotojams [1A.27] yra lygi kompensacijai darbuotojams (D.1), įrašytai tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

27.

Kompensacija darbuotojams [1A.27] yra lygi kompensacijai darbuotojams (D.1), įrašytai tarp S.13 panaudojimo.

| 28. | Kompensacija darbuotojams, iš jos darbo užmokestis [1A.28] yra lygi darbo užmokesčiui (D.11), įrašytam tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

28.

Kompensacija darbuotojams, iš jos darbo užmokestis [1A.28] yra lygi darbo užmokesčiui (D.11), įrašytam tarp S.13 panaudojimo.

| 29. | Tarpinis vartojimas [1A.29] yra lygus tarpiniam vartojimui (P.2), įrašytam tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

29.

Tarpinis vartojimas [1A.29] yra lygus tarpiniam vartojimui (P.2), įrašytam tarp S.13 panaudojimo.

| 30. | Bendrosios santaupos [1A.30] yra lygios einamosioms pajamoms [1A.9], atėmus einamąsias išlaidas [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Bendrosios santaupos [1A.30] yra lygios einamosioms pajamoms [1A.9], atėmus einamąsias išlaidas [1A.21].

| 31. | Kapitalo pajamos [1A.31] yra lygios gautiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip visų sektorių, išskyrus S.13, mokėtinas kapitalo pervedimas, atėmus kapitalo pervedimus, mokėtinus valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Kapitalo pajamos [1A.31] yra lygios gautiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip visų sektorių, išskyrus S.13, mokėtinas kapitalo pervedimas, atėmus kapitalo pervedimus, mokėtinus valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.12].

| 32. | Kapitalo pajamos, iš jų kapitalo mokesčiai [1A.32] yra lygios kapitalo mokesčiams (D.91), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

32.

Kapitalo pajamos, iš jų kapitalo mokesčiai [1A.32] yra lygios kapitalo mokesčiams (D.91), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 33. | Kapitalo išlaidos [1A.33] yra lygios investicijoms [1A.34], pridėjus kitus grynuosius nefinansinio turto įsigijimus [1A.35] ir mokėtinus kapitalo pervedimus [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Kapitalo išlaidos [1A.33] yra lygios investicijoms [1A.34], pridėjus kitus grynuosius nefinansinio turto įsigijimus [1A.35] ir mokėtinus kapitalo pervedimus [1A.36].

| 34. | Investicijos [1A.34] yra lygios bendrajam pagrindinio kapitalo formavimui (P.51), įrašytam tarp S.13 turto pokyčių. |
| --- | --- |

34.

Investicijos [1A.34] yra lygios bendrajam pagrindinio kapitalo formavimui (P.51), įrašytam tarp S.13 turto pokyčių.

| 35. | Kiti grynieji nefinansinio turto įsigijimai [1A.35] yra lygūs atsargų padidėjimui (P.52), grynajam vertybių įsigijimui (P.53) ir grynajam nefinansinio nesukurto turto įsigijimui (K.2), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių. |
| --- | --- |

35.

Kiti grynieji nefinansinio turto įsigijimai [1A.35] yra lygūs atsargų padidėjimui (P.52), grynajam vertybių įsigijimui (P.53) ir grynajam nefinansinio nesukurto turto įsigijimui (K.2), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių.

| 36. | Mokėtini kapitalo pervedimai [1A.36] yra lygūs mokėtiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip visų sektorių, išskyrus S.13, gautinas kapitalo pervedimas, pridėjus kapitalo pervedimus, mokėtinus ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.13], atėmus kapitalo pervedimus, valdžios sektoriaus mokėtinus į ES biudžetą [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Mokėtini kapitalo pervedimai [1A.36] yra lygūs mokėtiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip visų sektorių, išskyrus S.13, gautinas kapitalo pervedimas, pridėjus kapitalo pervedimus, mokėtinus ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.13], atėmus kapitalo pervedimus, valdžios sektoriaus mokėtinus į ES biudžetą [1B.7].

| 37. | Perviršinio deficito tvarkos (PDT) deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.37] yra lygus S.13 PDT grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (PDTB.9). |
| --- | --- |

37.

Perviršinio deficito tvarkos (PDT) deficitas (-) arba perteklius (+) [1A.37] yra lygus S.13 PDT grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (-) (PDTB.9).

| 38. | Mokėtinos PDT palūkanos [1A.38] yra lygios PDT palūkanoms (PDTD.41), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo ir visų sektorių, išskyrus S.13, išteklių. |
| --- | --- |

38.

Mokėtinos PDT palūkanos [1A.38] yra lygios PDT palūkanoms (PDTD.41), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo ir visų sektorių, išskyrus S.13, išteklių.

| 39. | Pajamos, gautos iš universaliųjų mobiliųjų telekomunikacijų sistemų (UMTS) licencijų pardavimo [1A.39] yra lygios pajamoms, gaunamoms iš trečiosios kartos mobiliųjų telefonų licencijų pardavimo, įrašytoms kaip nefinansinio turto netekimas remiantis Eurostato sprendimu dėl mobiliųjų telefonų licencijų paskirstymo. |
| --- | --- |

39.

Pajamos, gautos iš universaliųjų mobiliųjų telekomunikacijų sistemų (UMTS) licencijų pardavimo [1A.39] yra lygios pajamoms, gaunamoms iš trečiosios kartos mobiliųjų telefonų licencijų pardavimo, įrašytoms kaip nefinansinio turto netekimas remiantis Eurostato sprendimu dėl mobiliųjų telefonų licencijų paskirstymo.

| 40. | Faktinės socialinės įmokos [1A.40] yra lygios faktinėms socialinėms įmokoms (D.611), įrašytoms tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

40.

Faktinės socialinės įmokos [1A.40] yra lygios faktinėms socialinėms įmokoms (D.611), įrašytoms tarp S.13 išteklių.

| 41. | Socialinės išmokos, išskyrus socialinius pervedimus natūra [1A.41] yra lygios socialinėms išmokoms, išskyrus socialinius pervedimus natūra (D.62), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

41.

Socialinės išmokos, išskyrus socialinius pervedimus natūra [1A.41] yra lygios socialinėms išmokoms, išskyrus socialinius pervedimus natūra (D.62), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo.

| 42. | Bendrasis vidaus produktas [1A.42] yra lygus bendrajam vidaus produktui (B.1*g) rinkos kainomis. |
| --- | --- |

42.

Bendrasis vidaus produktas [1A.42] yra lygus bendrajam vidaus produktui (B.1*g) rinkos kainomis.

| 43. | Bendrasis vidaus produktas palyginamosiomis kainomis [1A.43] yra lygus bendrajam vidaus produktui (B.1*g) palyginamosiomis kainomis. |
| --- | --- |

43.

Bendrasis vidaus produktas palyginamosiomis kainomis [1A.43] yra lygus bendrajam vidaus produktui (B.1*g) palyginamosiomis kainomis.

| 44. | Valdžios sektoriaus investicijos palyginamosiomis kainomis [1A.44] yra lygios bendrajam pagrindinio kapitalo formavimui (P.51), įrašytam tarp S.13 turto pokyčių, palyginamosiomis kainomis. |
| --- | --- |

44.

Valdžios sektoriaus investicijos palyginamosiomis kainomis [1A.44] yra lygios bendrajam pagrindinio kapitalo formavimui (P.51), įrašytam tarp S.13 turto pokyčių, palyginamosiomis kainomis.

1B   lentelė

| 1. | Valstybės narės įmokos į ES biudžetą [1B.1] yra lygios netiesioginiams mokesčiams, gautiniems į ES biudžetą, pridėjus einamąjį tarptautinį bendradarbiavimą (D.74), valdžios sektoriaus mokėtiną į ES biudžetą [1B.4], įvairius einamuosius pervedimus (D.75), valdžios sektoriaus mokėtinus į ES biudžetą [1B.5], kapitalo pervedimus (D.9), valdžios sektoriaus mokėtinus į ES biudžetą [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės įmokos į ES biudžetą [1B.1] yra lygios netiesioginiams mokesčiams, gautiniems į ES biudžetą, pridėjus einamąjį tarptautinį bendradarbiavimą (D.74), valdžios sektoriaus mokėtiną į ES biudžetą [1B.4], įvairius einamuosius pervedimus (D.75), valdžios sektoriaus mokėtinus į ES biudžetą [1B.5], kapitalo pervedimus (D.9), valdžios sektoriaus mokėtinus į ES biudžetą [1B.7].

| 2. | Netiesioginiai mokesčiai, gautini į ES biudžetą [1B.2], yra lygūs gamybos ir importo mokesčiams (D.2), įrašytiems tarp S.212 išteklių. |
| --- | --- |

2.

Netiesioginiai mokesčiai, gautini į ES biudžetą [1B.2], yra lygūs gamybos ir importo mokesčiams (D.2), įrašytiems tarp S.212 išteklių.

| 3. | Netiesioginiai mokesčiai, iš jų į ES biudžetą gautas PVM [1B.3] yra lygūs pridėtinės vertės pobūdžio mokesčiams (D.211), įrašytiems tarp S.212 išteklių. |
| --- | --- |

3.

Netiesioginiai mokesčiai, iš jų į ES biudžetą gautas PVM [1B.3] yra lygūs pridėtinės vertės pobūdžio mokesčiams (D.211), įrašytiems tarp S.212 išteklių.

| 4. | Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas, valdžios sektoriaus mokėtinas į ES biudžetą [1B.4] yra lygus einamajam tarptautiniam bendradarbiavimui (D.74), įrašytam tarp S.212 išteklių ir S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

4.

Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas, valdžios sektoriaus mokėtinas į ES biudžetą [1B.4] yra lygus einamajam tarptautiniam bendradarbiavimui (D.74), įrašytam tarp S.212 išteklių ir S.13 panaudojimo.

| 5. | Įvairūs einamieji pervedimai, valdžios sektoriaus mokėtini į ES biudžetą [1B.5] yra lygūs įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp S.212 išteklių ir S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

5.

Įvairūs einamieji pervedimai, valdžios sektoriaus mokėtini į ES biudžetą [1B.5] yra lygūs įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp S.212 išteklių ir S.13 panaudojimo.

| 6. | Įvairūs einamieji pervedimai, valdžios sektoriaus mokėtini į ES biudžetą, iš jų ES ketvirtieji nuosavi ištekliai [1B.6] yra lygūs bendruoju nacionaliniu produktu (BNP) grindžiamiems ketvirtiesiems nuosaviems ištekliams (ESS 95 4 138 dalis), įrašytiems kaip įvairūs einamieji pervedimai (D.75) tarp S.212 išteklių ir S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

6.

Įvairūs einamieji pervedimai, valdžios sektoriaus mokėtini į ES biudžetą, iš jų ES ketvirtieji nuosavi ištekliai [1B.6] yra lygūs bendruoju nacionaliniu produktu (BNP) grindžiamiems ketvirtiesiems nuosaviems ištekliams (ESS 95 4 138 dalis), įrašytiems kaip įvairūs einamieji pervedimai (D.75) tarp S.212 išteklių ir S.13 panaudojimo.

| 7. | Kapitalo pervedimai, valdžios sektoriaus mokėtini į ES biudžetą [1B.7] yra lygūs mokėtiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip S.212 gautinas kapitalo pervedimas. |
| --- | --- |

7.

Kapitalo pervedimai, valdžios sektoriaus mokėtini į ES biudžetą [1B.7] yra lygūs mokėtiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip S.212 gautinas kapitalo pervedimas.

| 8. | ES išlaidos valstybėje narėje [1B.8] yra lygios subsidijoms (D.3), mokėtinoms iš ES biudžeto [1B.9], pridėjus einamuosius pervedimus (D.7), mokėtinus valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.10], einamuosius pervedimus (D.7), mokėtinus ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.11], kapitalo pervedimus (D.9), mokėtinus valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.12], kapitalo pervedimus (D.9), mokėtinus ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

ES išlaidos valstybėje narėje [1B.8] yra lygios subsidijoms (D.3), mokėtinoms iš ES biudžeto [1B.9], pridėjus einamuosius pervedimus (D.7), mokėtinus valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.10], einamuosius pervedimus (D.7), mokėtinus ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.11], kapitalo pervedimus (D.9), mokėtinus valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.12], kapitalo pervedimus (D.9), mokėtinus ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.13].

| 9. | Iš ES biudžeto mokėtinos subsidijos [1B.9] yra lygios subsidijoms (D.3), įrašytoms tarp S.212 išteklių. |
| --- | --- |

9.

Iš ES biudžeto mokėtinos subsidijos [1B.9] yra lygios subsidijoms (D.3), įrašytoms tarp S.212 išteklių.

| 10. | Einamieji pervedimai, mokėtini valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.10] yra lygūs einamajam tarptautiniam bendradarbiavimui (D.74) ir įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp S.13 išteklių ir S.212 panaudojimo. |
| --- | --- |

10.

Einamieji pervedimai, mokėtini valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.10] yra lygūs einamajam tarptautiniam bendradarbiavimui (D.74) ir įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp S.13 išteklių ir S.212 panaudojimo.

| 11. | Einamieji pervedimai, mokėtini ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.11] yra lygūs įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp S.212 panaudojimo ir visų sektorių, išskyrus S.13, išteklių. |
| --- | --- |

11.

Einamieji pervedimai, mokėtini ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.11] yra lygūs įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp S.212 panaudojimo ir visų sektorių, išskyrus S.13, išteklių.

| 12. | Kapitalo pervedimai, mokėtini valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.12] yra lygūs gautiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir tarp S.212 turto pokyčių. |
| --- | --- |

12.

Kapitalo pervedimai, mokėtini valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.12] yra lygūs gautiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir tarp S.212 turto pokyčių.

| 13. | Kapitalo pervedimai, mokėtini ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.13] yra lygūs mokėtiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.212 turto pokyčių ir tarp visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

13.

Kapitalo pervedimai, mokėtini ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.13] yra lygūs mokėtiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.212 turto pokyčių ir tarp visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 14. | Grynosios įplaukos iš ES biudžeto [1B.14] yra lygios grynosioms valdžios sektoriaus įplaukoms iš ES biudžeto, pridėjus grynąsias ne valdžios sektoriaus vienetų įplaukas iš ES biudžeto. |
| --- | --- |

14.

Grynosios įplaukos iš ES biudžeto [1B.14] yra lygios grynosioms valdžios sektoriaus įplaukoms iš ES biudžeto, pridėjus grynąsias ne valdžios sektoriaus vienetų įplaukas iš ES biudžeto.

| 15. | Nuosavų išteklių rinkimo sąnaudos [1B.15] yra ta rinkos produkcijos (P.11) dalis, įrašyta tarp S.13 išteklių, kuri yra iš ES biudžeto sumokėtos nuosavų išteklių rinkimo sąnaudos. |
| --- | --- |

15.

Nuosavų išteklių rinkimo sąnaudos [1B.15] yra ta rinkos produkcijos (P.11) dalis, įrašyta tarp S.13 išteklių, kuri yra iš ES biudžeto sumokėtos nuosavų išteklių rinkimo sąnaudos.

1C   lentelė

| 1. | Galutinio vartojimo išlaidos [1C.1] yra lygios galutinio vartojimo išlaidoms (P.3), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

1.

Galutinio vartojimo išlaidos [1C.1] yra lygios galutinio vartojimo išlaidoms (P.3), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo.

| 2. | Individualaus vartojimo išlaidos [1C.2] yra lygios individualaus vartojimo išlaidoms (P.31), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

2.

Individualaus vartojimo išlaidos [1C.2] yra lygios individualaus vartojimo išlaidoms (P.31), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo.

| 3. | Kolektyvinio vartojimo išlaidos [1C.3] yra lygios kolektyvinio vartojimo išlaidoms (P.32), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

3.

Kolektyvinio vartojimo išlaidos [1C.3] yra lygios kolektyvinio vartojimo išlaidoms (P.32), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo.

| 4. | Kompensacija darbuotojams [1C.4] yra lygi [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Kompensacija darbuotojams [1C.4] yra lygi [1A.27].

| 5. | Tarpinis vartojimas [1C.5] yra lygus [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Tarpinis vartojimas [1C.5] yra lygus [1A.29].

| 6. | Socialiniai pervedimai natūra, atlikti per rinkos gamintojus [1C.6] yra lygūs socialiniams pervedimams natūra, susijusiems su išlaidomis produktams, kurie tiekiami namų ūkiams per rinkos gamintojus (D.6311 + D.63121 + D.63131), įrašytiems tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

6.

Socialiniai pervedimai natūra, atlikti per rinkos gamintojus [1C.6] yra lygūs socialiniams pervedimams natūra, susijusiems su išlaidomis produktams, kurie tiekiami namų ūkiams per rinkos gamintojus (D.6311 + D.63121 + D.63131), įrašytiems tarp S.13 panaudojimo.

| 7. | Pagrindinio kapitalo vartojimas [1C.7] yra lygus pagrindinio kapitalo vartojimui (K.1), įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

7.

Pagrindinio kapitalo vartojimas [1C.7] yra lygus pagrindinio kapitalo vartojimui (K.1), įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 8. | Sumokėti gamybos mokesčiai, atėmus gautas subsidijas [1C.8] yra lygūs kitų gamybos mokesčių (D.29) mokėjimams, įrašytiems tarp S.13 panaudojimo, atėmus gautas kitas subsidijas gamybai (D.39), įrašytas tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

8.

Sumokėti gamybos mokesčiai, atėmus gautas subsidijas [1C.8] yra lygūs kitų gamybos mokesčių (D.29) mokėjimams, įrašytiems tarp S.13 panaudojimo, atėmus gautas kitas subsidijas gamybai (D.39), įrašytas tarp S.13 panaudojimo.

| 9. | Grynasis likutinis perteklius [1C.9] yra lygus S.13 grynajam likutiniam pertekliui (B.2n). |
| --- | --- |

9.

Grynasis likutinis perteklius [1C.9] yra lygus S.13 grynajam likutiniam pertekliui (B.2n).

| 10. | Pardavimai [1C.10] yra lygūs [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Pardavimai [1C.10] yra lygūs [1A.20].

| 11. | Galutinio vartojimo išlaidos palyginamosiomis kainomis [1C.11] yra lygios galutinio vartojimo išlaidoms (P.3), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo palyginamosiomis kainomis. |
| --- | --- |

11.

Galutinio vartojimo išlaidos palyginamosiomis kainomis [1C.11] yra lygios galutinio vartojimo išlaidoms (P.3), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo palyginamosiomis kainomis.

2A   lentelė

| 1. | Deficitas (-) arba perteklius (+) [2A.1] yra lygus [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Deficitas (-) arba perteklius (+) [2A.1] yra lygus [1A.1].

| 2. | Finansinių ir nefinansinių sąskaitų derinimas [2A.2] yra lygus deficitui (-) arba pertekliui (+) [2A.1], atėmus grynuosius sandorius finansiniu turtu ir įsipareigojimais [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Finansinių ir nefinansinių sąskaitų derinimas [2A.2] yra lygus deficitui (-) arba pertekliui (+) [2A.1], atėmus grynuosius sandorius finansiniu turtu ir įsipareigojimais [2A.3].

| 3. | Grynieji sandoriai finansiniu turtu ir įsipareigojimais [2A.3] yra lygūs sandoriams dėl grynojo finansinio turto įsigijimo [2A.4], atėmus grynąjį sandorių įsipareigojimais prisiėmimą [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Grynieji sandoriai finansiniu turtu ir įsipareigojimais [2A.3] yra lygūs sandoriams dėl grynojo finansinio turto įsigijimo [2A.4], atėmus grynąjį sandorių įsipareigojimais prisiėmimą [2A.15].

| 4. | Sandoriai finansiniu turtu [2A.4] yra lygūs sandoriams valiuta ir indėliais (F.2) [2A.5], sandoriams vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas (F.33) [2A.6], sandoriams išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (F.34) [2A.7], sandoriams paskolomis (F.4) [2A.8], sandoriams akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais (F.5) [2A.9] ir sandoriams kitu finansiniu turtu [2A.13], įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

4.

Sandoriai finansiniu turtu [2A.4] yra lygūs sandoriams valiuta ir indėliais (F.2) [2A.5], sandoriams vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas (F.33) [2A.6], sandoriams išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (F.34) [2A.7], sandoriams paskolomis (F.4) [2A.8], sandoriams akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais (F.5) [2A.9] ir sandoriams kitu finansiniu turtu [2A.13], įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 5. | Sandoriai valiuta ir indėliais (turtas) [2A.5] yra lygūs grynajam valiutos ir indėlių (F.2) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

5.

Sandoriai valiuta ir indėliais (turtas) [2A.5] yra lygūs grynajam valiutos ir indėlių (F.2) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 6. | Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – trumpalaikiai ir ilgalaikiai vertybiniai popieriai (turtas) [2A.6] yra lygūs grynajam vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (F.33) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

6.

Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – trumpalaikiai ir ilgalaikiai vertybiniai popieriai (turtas) [2A.6] yra lygūs grynajam vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (F.33) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 7. | Sandoriai išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (turtas) [2A.7] yra lygūs gryniesiems mokėjimams už išvestines finansines priemones (F.34), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

7.

Sandoriai išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (turtas) [2A.7] yra lygūs gryniesiems mokėjimams už išvestines finansines priemones (F.34), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 8. | Sandoriai paskolomis (turtas) [2A.8] yra lygūs naujoms valdžios sektoriaus suteiktoms paskoloms (F.4), atėmus grąžinimus valdžios sektoriui, įrašytoms tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

8.

Sandoriai paskolomis (turtas) [2A.8] yra lygūs naujoms valdžios sektoriaus suteiktoms paskoloms (F.4), atėmus grąžinimus valdžios sektoriui, įrašytoms tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 9. | Sandoriai akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais (turtas) [2A.9] yra lygūs grynajam akcijų ir kitų nuosavybės vertybinių popierių (F.5) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių. |
| --- | --- |

9.

Sandoriai akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais (turtas) [2A.9] yra lygūs grynajam akcijų ir kitų nuosavybės vertybinių popierių (F.5) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių.

| 10. | Privatizavimas (grynasis) [2A.10] yra lygus sandoriams akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais (F.5), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir S.11 arba S.12 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, kurie įvykdomi S.13 skolininko vieneto kontrolės atsisakymo arba įgijimo procese (ESS 95 2.26 dalis) (3); tokius sandorius S.13 gali vykdyti tiesiogiai su skolininko vienetu arba su kitu kreditoriaus vienetu. |
| --- | --- |

10.

Privatizavimas (grynasis) [2A.10] yra lygus sandoriams akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais (F.5), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir S.11 arba S.12 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, kurie įvykdomi S.13 skolininko vieneto kontrolės atsisakymo arba įgijimo procese (ESS 95 2.26 dalis) (3); tokius sandorius S.13 gali vykdyti tiesiogiai su skolininko vienetu arba su kitu kreditoriaus vienetu.

| 11. | Kapitalo įvedimai (grynieji) [2A.11] yra lygūs sandoriams akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais (F.5), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir S.11 arba S.12 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, kurie nėra vykdomi S.13 skolininko vieneto kontrolės atsisakymo arba įgijimo procese ir yra S.13 vykdomi tiesiogiai su skolininko vienetu. |
| --- | --- |

11.

Kapitalo įvedimai (grynieji) [2A.11] yra lygūs sandoriams akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais (F.5), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir S.11 arba S.12 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, kurie nėra vykdomi S.13 skolininko vieneto kontrolės atsisakymo arba įgijimo procese ir yra S.13 vykdomi tiesiogiai su skolininko vienetu.

| 12. | Kita [2A.12] yra lygu sandoriams akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais (F.5), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir S.11, S.12 arba S.14 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, kurie nėra vykdomi S.13 skolininko vieneto kontrolės atsisakymo arba įgijimo procese ir nėra S.13 vykdomi tiesiogiai su skolininko vienetu, o yra vykdomi su kitu kreditoriaus vienetu. |
| --- | --- |

12.

Kita [2A.12] yra lygu sandoriams akcijomis ir kitais nuosavybės vertybiniais popieriais (F.5), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir S.11, S.12 arba S.14 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, kurie nėra vykdomi S.13 skolininko vieneto kontrolės atsisakymo arba įgijimo procese ir nėra S.13 vykdomi tiesiogiai su skolininko vienetu, o yra vykdomi su kitu kreditoriaus vienetu.

| 13. | Sandoriai kitu finansiniu turtu [2A.13] yra lygūs grynajam piniginio aukso ir specialiųjų skolinimosi teisių (F.1) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių, grynajam draudimo techninių atidėjimų (F.6) įsigijimui ir kitoms gautinoms sąskaitoms (F.7), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

13.

Sandoriai kitu finansiniu turtu [2A.13] yra lygūs grynajam piniginio aukso ir specialiųjų skolinimosi teisių (F.1) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių, grynajam draudimo techninių atidėjimų (F.6) įsigijimui ir kitoms gautinoms sąskaitoms (F.7), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 14. | Sandoriai kitu finansiniu turtu, iš jų sukaupti mokesčiai, atėmus mokesčių įplaukas grynaisiais pinigais [2A.14] yra lygūs tai kitų gautinų arba mokėtinų sąskaitų (F.7 turtas) daliai, susijusiai su mokesčiais ir socialinėmis įmokomis, įrašytais D2, D5, D6 ir D91, atėmus faktiškai surinktų mokesčių sumas, įrašytai tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

14.

Sandoriai kitu finansiniu turtu, iš jų sukaupti mokesčiai, atėmus mokesčių įplaukas grynaisiais pinigais [2A.14] yra lygūs tai kitų gautinų arba mokėtinų sąskaitų (F.7 turtas) daliai, susijusiai su mokesčiais ir socialinėmis įmokomis, įrašytais D2, D5, D6 ir D91, atėmus faktiškai surinktų mokesčių sumas, įrašytai tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 15. | Sandoriai įsipareigojimais (konsoliduota) [2A.15] yra lygūs sandoriams valiuta ir indėliais (F.2) [2A.16], sandoriams trumpalaikiais vertybiniais popieriais (F.331) [2A.17], sandoriams ilgalaikiais vertybiniais popieriais (F.332) [2A.18], sandoriams išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (F.34) [2A.19], sandoriams paskolomis (F.4) [2A.20] ir sandoriams kitais įsipareigojimais [2A.22], įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

15.

Sandoriai įsipareigojimais (konsoliduota) [2A.15] yra lygūs sandoriams valiuta ir indėliais (F.2) [2A.16], sandoriams trumpalaikiais vertybiniais popieriais (F.331) [2A.17], sandoriams ilgalaikiais vertybiniais popieriais (F.332) [2A.18], sandoriams išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (F.34) [2A.19], sandoriams paskolomis (F.4) [2A.20] ir sandoriams kitais įsipareigojimais [2A.22], įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių.

| 16. | Sandoriai valiuta ir indėliais (įsipareigojimai) [2A.16] yra lygūs grynajam valiutos ir indėlių (F.2) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

16.

Sandoriai valiuta ir indėliais (įsipareigojimai) [2A.16] yra lygūs grynajam valiutos ir indėlių (F.2) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių.

| 17. | Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – trumpalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai) [2A.17] yra lygūs vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones, kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau (F.331), grynajam įsigijimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

17.

Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – trumpalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai) [2A.17] yra lygūs vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones, kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau (F.331), grynajam įsigijimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių.

| 18. | Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – ilgalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai) [2A.18] yra lygūs vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones, kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai (F.332), grynajam įsigijimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

18.

Sandoriai vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas – ilgalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai) [2A.18] yra lygūs vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones, kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai (F.332), grynajam įsigijimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių.

| 19. | Sandoriai išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (įsipareigojimai) [2A.19] yra lygūs grynosioms įplaukoms iš išvestinių finansinių priemonių (F.34), įrašytoms tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

19.

Sandoriai išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (įsipareigojimai) [2A.19] yra lygūs grynosioms įplaukoms iš išvestinių finansinių priemonių (F.34), įrašytoms tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių.

| 20. | Sandoriai paskolomis (įsipareigojimai) [2A.20] yra lygūs paimtoms naujoms paskoloms (F.4), atėmus esamų paskolų grąžinimus, įrašytoms tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

20.

Sandoriai paskolomis (įsipareigojimai) [2A.20] yra lygūs paimtoms naujoms paskoloms (F.4), atėmus esamų paskolų grąžinimus, įrašytoms tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių.

| 21. | Sandoriai paskolomis, iš jų iš centrinio banko gautos paskolos [2A.21] yra lygūs sandoriams paskolomis (F.4), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir S.121 turto pokyčių. |
| --- | --- |

21.

Sandoriai paskolomis, iš jų iš centrinio banko gautos paskolos [2A.21] yra lygūs sandoriams paskolomis (F.4), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir S.121 turto pokyčių.

| 22. | Sandoriai kitais įsipareigojimais [2A.22] yra lygūs grynajam įsipareigojimų prisiėmimui draudimo techniniuose atidėjimuose (F.6) ir mokėtinoms sąskaitoms (F.7), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

22.

Sandoriai kitais įsipareigojimais [2A.22] yra lygūs grynajam įsipareigojimų prisiėmimui draudimo techniniuose atidėjimuose (F.6) ir mokėtinoms sąskaitoms (F.7), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių.

| 23. | Sandoriai skolos priemonėmis (konsoliduota) [2A.23] yra lygūs įsipareigojimų valiuta ir indėliais (F.2) [2A.16], vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas ir išvestines priemones [2A.17 ir 2A.18] (F.33), ir paskolomis (F.4) [2A.20] grynajam prisiėmimui. Tai taip pat vadinama viso valdžios sektoriaus skolinimosi poreikiu (angl. general government borrowing requirement, GGBR). |
| --- | --- |

23.

Sandoriai skolos priemonėmis (konsoliduota) [2A.23] yra lygūs įsipareigojimų valiuta ir indėliais (F.2) [2A.16], vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas ir išvestines priemones [2A.17 ir 2A.18] (F.33), ir paskolomis (F.4) [2A.20] grynajam prisiėmimui. Tai taip pat vadinama viso valdžios sektoriaus skolinimosi poreikiu (angl. general government borrowing requirement, GGBR).

| 24. | Sandoriai ilgalaikėmis skolos priemonėmis [2A.24] yra lygūs įsipareigojimų skolos priemonėmis [2A.23], kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, grynajam prisiėmimui. |
| --- | --- |

24.

Sandoriai ilgalaikėmis skolos priemonėmis [2A.24] yra lygūs įsipareigojimų skolos priemonėmis [2A.23], kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, grynajam prisiėmimui.

| 25. | Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis nacionaline valiuta [2A.25] yra lygūs įsipareigojimų skolos priemonėmis [2A.23], išreikštomis valstybės narės teisėta mokėjimo priemone, grynajam prisiėmimui. |
| --- | --- |

25.

Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis nacionaline valiuta [2A.25] yra lygūs įsipareigojimų skolos priemonėmis [2A.23], išreikštomis valstybės narės teisėta mokėjimo priemone, grynajam prisiėmimui.

| 26. | Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis dalyvaujančia užsienio valiuta [2A.26] yra lygūs įsipareigojimų skolos priemonėmis [2A.23], išreikštomis ekiu, grynajam prisiėmimui, pridėjus skolos priemones, išreikštas eurais prieš valstybei narei įsivedant eurą, ir skolos priemones, išreikštas dalyvaujančios valstybės narės teisėta mokėjimo priemone prieš jai tampant dalyvaujančia valstybe nare. Tai neapima nacionalinės valiutos [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis dalyvaujančia užsienio valiuta [2A.26] yra lygūs įsipareigojimų skolos priemonėmis [2A.23], išreikštomis ekiu, grynajam prisiėmimui, pridėjus skolos priemones, išreikštas eurais prieš valstybei narei įsivedant eurą, ir skolos priemones, išreikštas dalyvaujančios valstybės narės teisėta mokėjimo priemone prieš jai tampant dalyvaujančia valstybe nare. Tai neapima nacionalinės valiutos [2A.25].

| 27. | Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis nedalyvaujančia užsienio valiuta [2A.27] yra lygūs įsipareigojimų skolos priemonėmis [2A.23], neįtrauktomis į [2A.25] arba [2A.26], grynajam prisiėmimui. |
| --- | --- |

27.

Sandoriai skolos priemonėmis, išreikštomis nedalyvaujančia užsienio valiuta [2A.27] yra lygūs įsipareigojimų skolos priemonėmis [2A.23], neįtrauktomis į [2A.25] arba [2A.26], grynajam prisiėmimui.

| 28. | Kiti srautai [2A.28] yra lygūs vertinimo poveikiui skolai [2A.29], pridėjus kitus skolos apimties pokyčius [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Kiti srautai [2A.28] yra lygūs vertinimo poveikiui skolai [2A.29], pridėjus kitus skolos apimties pokyčius [2A.32].

| 29. | Vertinimo poveikis skolai [2A.29] yra lygus užsienio valiutos holdingo padidėjimui ir sumažėjimui [2A.30], pridėjus kitokį vertinimo poveikį – nominalią vertę [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Vertinimo poveikis skolai [2A.29] yra lygus užsienio valiutos holdingo padidėjimui ir sumažėjimui [2A.30], pridėjus kitokį vertinimo poveikį – nominalią vertę [2A.31].

| 30. | Užsienio valiutos holdingo padidėjimas ir sumažėjimas [2A.30] yra lygus skolos [3A.1] nominaliam holdingo padidėjimui arba sumažėjimui (K.11), kurio vertė kinta konvertavus į nacionalinę valiutą dėl valiutos kurso pokyčių. |
| --- | --- |

30.

Užsienio valiutos holdingo padidėjimas ir sumažėjimas [2A.30] yra lygus skolos [3A.1] nominaliam holdingo padidėjimui arba sumažėjimui (K.11), kurio vertė kinta konvertavus į nacionalinę valiutą dėl valiutos kurso pokyčių.

| 31. | Kitoks vertinimo poveikis – nominali vertė [2A.31] yra lygus skolos pokyčiui [2A.33], atėmus sandorius skolos priemonėmis [2A.23], užsienio valiutos holdingo padidėjimą ir sumažėjimą [2A.30], kitus skolos apimties pokyčius [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Kitoks vertinimo poveikis – nominali vertė [2A.31] yra lygus skolos pokyčiui [2A.33], atėmus sandorius skolos priemonėmis [2A.23], užsienio valiutos holdingo padidėjimą ir sumažėjimą [2A.30], kitus skolos apimties pokyčius [2A.32].

| 32. | Kiti skolos apimties pokyčiai [2A.32] yra lygūs kitiems įsipareigojimų apimties pokyčiams (K.7, K.8, K.10 ir K.12), klasifikuojamiems kaip valiuta ir indėliai (AF.2), vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (AF.33) arba paskolos (AF.4), kurie nėra S.13 turtas. |
| --- | --- |

32.

Kiti skolos apimties pokyčiai [2A.32] yra lygūs kitiems įsipareigojimų apimties pokyčiams (K.7, K.8, K.10 ir K.12), klasifikuojamiems kaip valiuta ir indėliai (AF.2), vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (AF.33) arba paskolos (AF.4), kurie nėra S.13 turtas.

| 33. | Skolos pokytis [2A.33] yra lygus skolai [3A.1] t metais, atėmus skolą [3A.1] t-1 metais. |
| --- | --- |

33.

Skolos pokytis [2A.33] yra lygus skolai [3A.1] t metais, atėmus skolą [3A.1] t-1 metais.

2B   lentelė

| 1. | Sandoriai skolos priemonėmis – nekonsoliduota [2B.1] yra lygūs sandoriams valiuta ir indėliais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.2], pridėjus sandorius trumpalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.3], sandorius ilgalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.4], sandorius iš centrinio banko gautomis paskolomis [2B.5], kitus sandorius kitomis paskolomis (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Sandoriai skolos priemonėmis – nekonsoliduota [2B.1] yra lygūs sandoriams valiuta ir indėliais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.2], pridėjus sandorius trumpalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.3], sandorius ilgalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.4], sandorius iš centrinio banko gautomis paskolomis [2B.5], kitus sandorius kitomis paskolomis (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.6].

| 2. | Sandoriai valiuta ir indėliais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.2] yra lygūs sandoriams valiuta ir indėliais (F.2), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

2.

Sandoriai valiuta ir indėliais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.2] yra lygūs sandoriams valiuta ir indėliais (F.2), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 3. | Sandoriai trumpalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.3] yra lygūs sandoriams vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (F.33), kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau, įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

3.

Sandoriai trumpalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.3] yra lygūs sandoriams vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (F.33), kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau, įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 4. | Sandoriai ilgalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.4] yra lygūs sandoriams vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (F.33), kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

4.

Sandoriai ilgalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.4] yra lygūs sandoriams vertybiniais popieriais, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (F.33), kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių.

| 5. | Sandoriai iš centrinio banko gautomis paskolomis [2B.5] yra lygūs sandoriams paskolomis (F.4), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir S.121 turto pokyčių. |
| --- | --- |

5.

Sandoriai iš centrinio banko gautomis paskolomis [2B.5] yra lygūs sandoriams paskolomis (F.4), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir S.121 turto pokyčių.

| 6. | Sandoriai kitomis paskolomis (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.6] yra lygūs sandoriams paskolomis (F.4), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.121, turto pokyčių. |
| --- | --- |

6.

Sandoriai kitomis paskolomis (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.6] yra lygūs sandoriams paskolomis (F.4), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.121, turto pokyčių.

| 7. | Konsoliduojantys sandoriai [2B.7] yra lygūs sandoriams skolos priemonėmis – nekonsoliduota [2B.1], atėmus konsoliduotus sandorius skolos priemonėmis [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Konsoliduojantys sandoriai [2B.7] yra lygūs sandoriams skolos priemonėmis – nekonsoliduota [2B.1], atėmus konsoliduotus sandorius skolos priemonėmis [2A.23].

| 8. | Konsoliduojantys sandoriai – valiuta ir indėliai [2B.8] yra lygūs sandoriams valiuta ir indėliais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.2], atėmus konsoliduotus sandorius valiuta ir indėliais (įsipareigojimais) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konsoliduojantys sandoriai – valiuta ir indėliai [2B.8] yra lygūs sandoriams valiuta ir indėliais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.2], atėmus konsoliduotus sandorius valiuta ir indėliais (įsipareigojimais) [2A.16].

| 9. | Konsoliduojantys sandoriai – trumpalaikiai vertybiniai popieriai [2B.9] yra lygūs sandoriams trumpalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.3], atėmus konsoliduotus sandorius trumpalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konsoliduojantys sandoriai – trumpalaikiai vertybiniai popieriai [2B.9] yra lygūs sandoriams trumpalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.3], atėmus konsoliduotus sandorius trumpalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) [2A.17].

| 10. | Konsoliduojantys sandoriai – ilgalaikiai vertybiniai popieriai [2B.10] yra lygūs sandoriams ilgalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.4], atėmus konsoliduotus sandorius ilgalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konsoliduojantys sandoriai – ilgalaikiai vertybiniai popieriai [2B.10] yra lygūs sandoriams ilgalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.4], atėmus konsoliduotus sandorius ilgalaikiais vertybiniais popieriais (įsipareigojimais) [2A.18].

| 11. | Konsoliduojantys sandoriai – paskolos [2B.11] yra lygūs sandoriams kitomis paskolomis (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.6], atėmus konsoliduotus sandorius paskolomis (įsipareigojimais) [2A.20] ir sandorius iš centrinio banko gautomis paskolomis [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Konsoliduojantys sandoriai – paskolos [2B.11] yra lygūs sandoriams kitomis paskolomis (įsipareigojimais) – nekonsoliduota [2B.6], atėmus konsoliduotus sandorius paskolomis (įsipareigojimais) [2A.20] ir sandorius iš centrinio banko gautomis paskolomis [2A.21].

3A   lentelė

| 1. | Skola [3A.1] yra lygi skolai, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Skola [3A.1] yra lygi skolai, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 3605/93.

| 2. | Skola – valiuta ir indėliai (įsipareigojimai) [3A.2] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai valiutos ir indėlių (AF.2) priemonėje. |
| --- | --- |

2.

Skola – valiuta ir indėliai (įsipareigojimai) [3A.2] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai valiutos ir indėlių (AF.2) priemonėje.

| 3. | Skola – trumpalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai) [3A.3] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (AF.33), kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau, priemonėje. |
| --- | --- |

3.

Skola – trumpalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai) [3A.3] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (AF.33), kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau, priemonėje.

| 4. | Skola – ilgalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai) [3A.4] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (AF.33), kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, priemonėje. |
| --- | --- |

4.

Skola – ilgalaikiai vertybiniai popieriai (įsipareigojimai) [3A.4] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (AF.33), kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, priemonėje.

| 5. | Skola – iš centrinio banko gautos paskolos (įsipareigojimai) [3A.5] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai paskolų (AF.4) priemonėje, kuri yra S.121 turtas. |
| --- | --- |

5.

Skola – iš centrinio banko gautos paskolos (įsipareigojimai) [3A.5] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai paskolų (AF.4) priemonėje, kuri yra S.121 turtas.

| 6. | Skola – kitos paskolos (įsipareigojimai) [3A.6] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai paskolų (AF.4) priemonėje, kuri nėra S.121 turtas. |
| --- | --- |

6.

Skola – kitos paskolos (įsipareigojimai) [3A.6] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai paskolų (AF.4) priemonėje, kuri nėra S.121 turtas.

| 7. | Skola valstybės narės rezidentams [3A.7] yra lygi skolai centriniam bankui [3A.8], skolai kitoms pinigų finansinėms institucijoms [3A.9], skolai kitoms finansinėms institucijoms [3A.10] ir skolai kitiems valstybės narės rezidentams [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Skola valstybės narės rezidentams [3A.7] yra lygi skolai centriniam bankui [3A.8], skolai kitoms pinigų finansinėms institucijoms [3A.9], skolai kitoms finansinėms institucijoms [3A.10] ir skolai kitiems valstybės narės rezidentams [3A.11].

| 8. | Skola centriniam bankui [3A.8] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.121 turtas. |
| --- | --- |

8.

Skola centriniam bankui [3A.8] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.121 turtas.

| 9. | Skola kitoms pinigų finansinėms institucijoms [3A.9] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.122 turtas. |
| --- | --- |

9.

Skola kitoms pinigų finansinėms institucijoms [3A.9] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.122 turtas.

| 10. | Skola kitoms finansinėms institucijoms [3A.10] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.123, S.124 arba S.125 turtas. |
| --- | --- |

10.

Skola kitoms finansinėms institucijoms [3A.10] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.123, S.124 arba S.125 turtas.

| 11. | Skola kitiems valstybės narės rezidentams [3A.11] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.11, S.14 arba S.15 turtas. |
| --- | --- |

11.

Skola kitiems valstybės narės rezidentams [3A.11] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.11, S.14 arba S.15 turtas.

| 12. | Skola valstybės narės nerezidentams [3A.12] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.2 turtas. |
| --- | --- |

12.

Skola valstybės narės nerezidentams [3A.12] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.2 turtas.

| 13. | Skola, išreikšta nacionaline valiuta [3A.13] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, išreikštai valstybės narės teisėta mokėjimo priemone. |
| --- | --- |

13.

Skola, išreikšta nacionaline valiuta [3A.13] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, išreikštai valstybės narės teisėta mokėjimo priemone.

| 14. | Skola, išreikšta dalyvaujančia užsienio valiuta [3A.14] yra lygi – iki valstybei narei tampant dalyvaujančia valstybe nare – tai skolos [3A.1] daliai, išreikštai vienos iš dalyvaujančių valstybių narių teisėta mokėjimo priemone (išskyrus nacionalinę valiutą [3A.13]), pridėjus skolą, išreikštą ekiu arba eurais. |
| --- | --- |

14.

Skola, išreikšta dalyvaujančia užsienio valiuta [3A.14] yra lygi – iki valstybei narei tampant dalyvaujančia valstybe nare – tai skolos [3A.1] daliai, išreikštai vienos iš dalyvaujančių valstybių narių teisėta mokėjimo priemone (išskyrus nacionalinę valiutą [3A.13]), pridėjus skolą, išreikštą ekiu arba eurais.

| 15. | Skola, išreikšta nedalyvaujančia užsienio valiuta [3A.15] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, neįtrauktai į [3A.13] arba [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Skola, išreikšta nedalyvaujančia užsienio valiuta [3A.15] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, neįtrauktai į [3A.13] arba [3A.14].

| 16. | Trumpalaikė skola [3A.16] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kurios pradinis grąžinimo terminas yra vieneri metai arba mažiau. |
| --- | --- |

16.

Trumpalaikė skola [3A.16] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kurios pradinis grąžinimo terminas yra vieneri metai arba mažiau.

| 17. | Ilgalaikė skola [3A.17] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kurios pradinis grąžinimo terminas yra daugiau kaip vieneri metai. |
| --- | --- |

17.

Ilgalaikė skola [3A.17] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, kurios pradinis grąžinimo terminas yra daugiau kaip vieneri metai.

| 18. | Ilgalaikė skola, iš jos kintama palūkanų norma [3A.18] yra lygi tai ilgalaikės skolos [3A.17] daliai, kurios palūkanų norma yra kintama. |
| --- | --- |

18.

Ilgalaikė skola, iš jos kintama palūkanų norma [3A.18] yra lygi tai ilgalaikės skolos [3A.17] daliai, kurios palūkanų norma yra kintama.

| 19. | Skola, iki kurios grąžinimo termino liko iki vienerių metų [3A.19] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, iki kurios grąžinimo termino liko vieneri metai arba mažiau. |
| --- | --- |

19.

Skola, iki kurios grąžinimo termino liko iki vienerių metų [3A.19] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, iki kurios grąžinimo termino liko vieneri metai arba mažiau.

| 20. | Skola, iki kurios grąžinimo termino liko nuo vienerių iki penkerių metų [3A.20] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, iki kurios grąžinimo termino liko nuo vienerių iki penkerių metų. |
| --- | --- |

20.

Skola, iki kurios grąžinimo termino liko nuo vienerių iki penkerių metų [3A.20] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, iki kurios grąžinimo termino liko nuo vienerių iki penkerių metų.

| 21. | Skola, iki kurios grąžinimo termino liko nuo vienerių iki penkerių metų, iš jos kintama palūkanų norma [3A.21] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, iki kurios grąžinimo termino liko nuo vienerių iki penkerių metų [3A.20], kurios palūkanų norma yra kintama. |
| --- | --- |

21.

Skola, iki kurios grąžinimo termino liko nuo vienerių iki penkerių metų, iš jos kintama palūkanų norma [3A.21] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, iki kurios grąžinimo termino liko nuo vienerių iki penkerių metų [3A.20], kurios palūkanų norma yra kintama.

| 22. | Skola, iki kurios grąžinimo termino liko daugiau kaip penkeri metai [3A.22] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, iki kurios grąžinimo termino liko daugiau kaip penkeri metai. |
| --- | --- |

22.

Skola, iki kurios grąžinimo termino liko daugiau kaip penkeri metai [3A.22] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai, iki kurios grąžinimo termino liko daugiau kaip penkeri metai.

| 23. | Skola, iki kurios grąžinimo termino liko daugiau kaip penkeri metai, iš jos kintama palūkanų norma [3A.23] yra lygi tai skolos daliai, iki kurios grąžinimo termino liko daugiau kaip penkeri metai [3A.22], kurios palūkanų norma yra kintama. |
| --- | --- |

23.

Skola, iki kurios grąžinimo termino liko daugiau kaip penkeri metai, iš jos kintama palūkanų norma [3A.23] yra lygi tai skolos daliai, iki kurios grąžinimo termino liko daugiau kaip penkeri metai [3A.22], kurios palūkanų norma yra kintama.

| 24. | Centrinės valdžios skolos sudedamoji dalis [3A.24] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie nėra S.1311 turtas, atėmus S.1311 turtą, kuris yra S.13 įsipareigojimai, išskyrus S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Centrinės valdžios skolos sudedamoji dalis [3A.24] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie nėra S.1311 turtas, atėmus S.1311 turtą, kuris yra S.13 įsipareigojimai, išskyrus S.1311 [3B.15].

| 25. | Regioninės valdžios skolos sudedamoji dalis [3A.25] yra lygi S.1312 įsipareigojimams, kurie nėra S.1312 turtas, atėmus S.1312 turtą, kuris yra S.13 įsipareigojimai, išskyrus S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Regioninės valdžios skolos sudedamoji dalis [3A.25] yra lygi S.1312 įsipareigojimams, kurie nėra S.1312 turtas, atėmus S.1312 turtą, kuris yra S.13 įsipareigojimai, išskyrus S.1312 [3B.16].

| 26. | Vietinės valdžios skolos sudedamoji dalis [3A.26] yra lygi S.1313 įsipareigojimams, kurie nėra S.1313 turtas, atėmus S.1313 turtą, kuris yra S.13 įsipareigojimai, išskyrus S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Vietinės valdžios skolos sudedamoji dalis [3A.26] yra lygi S.1313 įsipareigojimams, kurie nėra S.1313 turtas, atėmus S.1313 turtą, kuris yra S.13 įsipareigojimai, išskyrus S.1313 [3B.17].

| 27. | Socialinės apsaugos fondų skolos sudedamoji dalis [3A.27] yra lygi S.1314 įsipareigojimams, kurie nėra S.1314 turtas, atėmus S.1314 turtą, kuris yra S.13 įsipareigojimai, išskyrus S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Socialinės apsaugos fondų skolos sudedamoji dalis [3A.27] yra lygi S.1314 įsipareigojimams, kurie nėra S.1314 turtas, atėmus S.1314 turtą, kuris yra S.13 įsipareigojimai, išskyrus S.1314 [3B.18].

| 28. | Vidutinis iki skolos grąžinimo termino likęs laikas [3A.28] yra lygus vidutiniam iki grąžinimo termino likusiam laikui, apskaičiuotam pagal nesumokėtas sumas, išreikštam metais. |
| --- | --- |

28.

Vidutinis iki skolos grąžinimo termino likęs laikas [3A.28] yra lygus vidutiniam iki grąžinimo termino likusiam laikui, apskaičiuotam pagal nesumokėtas sumas, išreikštam metais.

| 29. | Skola – nulinės atkarpos obligacijos [3A.29] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai nulinės atkarpos obligacijų forma, t. y. obligacijų be atkarpos išmokų, kurių palūkanos yra pagrįstos skirtumu tarp kainų išpirkimo ir emisijos metu. |
| --- | --- |

29.

Skola – nulinės atkarpos obligacijos [3A.29] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai nulinės atkarpos obligacijų forma, t. y. obligacijų be atkarpos išmokų, kurių palūkanos yra pagrįstos skirtumu tarp kainų išpirkimo ir emisijos metu.

3B   lentelė

| 1. | Skola – nekonsoliduota [3B.1] yra lygi S.13 įsipareigojimams, įskaitant tuos, kurie yra S.13 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Skola – nekonsoliduota [3B.1] yra lygi S.13 įsipareigojimams, įskaitant tuos, kurie yra S.13 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 2. | Konsoliduojantys elementai [3B.2] yra lygūs S.13 įsipareigojimams, kurie tuo pačiu metu yra S.13 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Konsoliduojantys elementai [3B.2] yra lygūs S.13 įsipareigojimams, kurie tuo pačiu metu yra S.13 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 3. | Konsoliduojantys elementai – valiuta ir indėliai [3B.3] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai valiutos ir indėlių (F.2) priemonėje. |
| --- | --- |

3.

Konsoliduojantys elementai – valiuta ir indėliai [3B.3] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai valiutos ir indėlių (F.2) priemonėje.

| 4. | Konsoliduojantys elementai – trumpalaikiai vertybiniai popieriai [3B.4] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (F.33), kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau, priemonėje. |
| --- | --- |

4.

Konsoliduojantys elementai – trumpalaikiai vertybiniai popieriai [3B.4] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (F.33), kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau, priemonėje.

| 5. | Konsoliduojantys elementai – ilgalaikiai vertybiniai popieriai [3B.5] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (F.33), kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, priemonėje. |
| --- | --- |

5.

Konsoliduojantys elementai – ilgalaikiai vertybiniai popieriai [3B.5] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai vertybinių popierių, išskyrus akcijas ir išvestines finansines priemones (F.33), kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, priemonėje.

| 6. | Konsoliduojantys elementai – paskolos [3B.6] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai paskolų (F.4) priemonėje. |
| --- | --- |

6.

Konsoliduojantys elementai – paskolos [3B.6] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai paskolų (F.4) priemonėje.

| 7. | Centrinės valdžios skola [3B.7] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie nėra S.1311 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Centrinės valdžios skola [3B.7] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie nėra S.1311 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 8. | Centrinės valdžios skola, iš jos kitiems valdžios subsektoriams [3B.8] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie yra S.1312, S.1313 arba S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Centrinės valdžios skola, iš jos kitiems valdžios subsektoriams [3B.8] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie yra S.1312, S.1313 arba S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 9. | Regioninės valdžios skola [3B.9] yra lygi S.1312 įsipareigojimams, kurie nėra S.1312 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Regioninės valdžios skola [3B.9] yra lygi S.1312 įsipareigojimams, kurie nėra S.1312 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 10. | Regioninės valdžios skola, iš jos kitiems valdžios subsektoriams [3B.10] yra lygi S.1312 įsipareigojimams, kurie yra S.1311, S.1313 arba S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Regioninės valdžios skola, iš jos kitiems valdžios subsektoriams [3B.10] yra lygi S.1312 įsipareigojimams, kurie yra S.1311, S.1313 arba S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 11. | Vietinės valdžios skola [3B.11] yra lygi S.1313 įsipareigojimams, kurie nėra S.1313 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Vietinės valdžios skola [3B.11] yra lygi S.1313 įsipareigojimams, kurie nėra S.1313 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 12. | Vietinės valdžios skola, iš jos kitiems valdžios subsektoriams [3B.12] yra lygi S.1313 įsipareigojimams, kurie yra S.1311, S.1312 arba S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Vietinės valdžios skola, iš jos kitiems valdžios subsektoriams [3B.12] yra lygi S.1313 įsipareigojimams, kurie yra S.1311, S.1312 arba S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 13. | Socialinės apsaugos fondų skola [3B.13] yra lygi S.1314 įsipareigojimams, kurie nėra S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Socialinės apsaugos fondų skola [3B.13] yra lygi S.1314 įsipareigojimams, kurie nėra S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 14. | Socialinės apsaugos fondų skola, iš jos kitiems valdžios subsektoriams [3B.14] yra lygi S.1314 įsipareigojimams, kurie yra S.1311, S.1312 arba S.1313 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Socialinės apsaugos fondų skola, iš jos kitiems valdžios subsektoriams [3B.14] yra lygi S.1314 įsipareigojimams, kurie yra S.1311, S.1312 arba S.1313 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 15. | Centrinės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis [3B.15] yra lygi S.1312, S.1313 arba S.1314 įsipareigojimams, kurie yra S.1311 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Centrinės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis [3B.15] yra lygi S.1312, S.1313 arba S.1314 įsipareigojimams, kurie yra S.1311 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 16. | Regioninės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis [3B.16] yra lygi S.1311, S.1313 arba S.1314 įsipareigojimams, kurie yra S.1312 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Regioninės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis [3B.16] yra lygi S.1311, S.1313 arba S.1314 įsipareigojimams, kurie yra S.1312 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].

| 17. | Vietinės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis [3B.17] yra lygi S.1311, S.1312 arba S.1314 įsipareigojimams, kurie yra S.1313 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1] |
| --- | --- |

17.

Vietinės valdžios turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis [3B.17] yra lygi S.1311, S.1312 arba S.1314 įsipareigojimams, kurie yra S.1313 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1]

| 18. | Socialinės apsaugos fondų turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis [3B.18] yra lygi S.1311, S.1312 arba S.1313 įsipareigojimams, kurie yra S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].“ |
| --- | --- |

18.

Socialinės apsaugos fondų turima skolos, kurią išleido kitų valdžios subsektorių vienetai, dalis [3B.18] yra lygi S.1311, S.1312 arba S.1313 įsipareigojimams, kurie yra S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip skola [3A.1].“

---

(1)  OL L 332, 1993 12 31, p. 7.

1

(2)  [x.y] reiškia y kategorijos numerį x lentelėje.

2

(3)  Po to skolininko vienetas perklasifikuojamas iš subsektoriaus S.11001 arba S.12x01 į subsektorių S.11002/3 arba S.12x02/3, arba atvirkščiai.

3

---

Klaidų ištaisymas

| 17.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/50

---

2007 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimo 2007/777/EB, nustatančio gyvūnų ir visuomenės sveikatos reikalavimus ir tam tikrų mėsos produktų ir apdorotų skrandžių, pūslių ir žarnų, skirtų žmonių maistui, importo iš trečiųjų šalių sertifikatų pavyzdžius ir panaikinančio Sprendimą 2005/432/EB, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 312, 2007 m. lapkričio 30 d.
  )

51 puslapis, 3 straipsnio a punktas:

yra:

| „a) | atitinka reikalavimus dėl kilmės ir apdorojimo, nustatytus I priedo 1 ir 2 dalyse; taip pat“ |
| --- | --- |

„a)

atitinka reikalavimus dėl kilmės ir apdorojimo, nustatytus I priedo 1 ir 2 dalyse; taip pat“

turi būti:

| „a) | atitinka reikalavimus dėl kilmės ir apdorojimo, nustatytus I priedo 1 arba 2 dalyje; taip pat“. |
| --- | --- |

„a)

atitinka reikalavimus dėl kilmės ir apdorojimo, nustatytus I priedo 1 arba 2 dalyje; taip pat“.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUI

Institucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.

Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---