# Jurnalul Oficial L 276/2008

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 276 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5117 octombrie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 276

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5117 octombrie 2008

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1009/2008 al Consiliului din 9 octombrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1010/2008 al Consiliului din 13 octombrie 2008 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India ca urmare a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 și a unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 19 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1000/2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și India ca urmare a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 | 3 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1011/2008 al Comisiei din 16 octombrie 2008 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 21 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1012/2008 al Comisiei din 14 octombrie 2008 de interzicere a pescuitului de cod în subdiviziunile 25-32 ale Mării Baltice (apele CE) de către navele care arborează pavilionul Poloniei | 23 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1013/2008 al Comisiei din 15 octombrie 2008 de interzicere a pescuitului de limbă-de-mare în apele din zonele VIIf și VIIg de către navele care arborează pavilionul Irlandei | 25 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1014/2008 al Comisiei din 16 octombrie 2008 de înregistrare a unor denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [České pivo (IGP), Cebreiro (DOP)] | 27 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 1015/2008 al Comisiei din 16 octombrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1003/2008 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 16 octombrie 2008 | 29 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 1009/2008 al Consiliului din 9 octombrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori

1

*

Regulamentul (CE) nr. 1010/2008 al Consiliului din 13 octombrie 2008 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India ca urmare a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 și a unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 19 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1000/2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și India ca urmare a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96

3

Regulamentul (CE) nr. 1011/2008 al Comisiei din 16 octombrie 2008 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

21

*

Regulamentul (CE) nr. 1012/2008 al Comisiei din 14 octombrie 2008 de interzicere a pescuitului de cod în subdiviziunile 25-32 ale Mării Baltice (apele CE) de către navele care arborează pavilionul Poloniei

23

*

Regulamentul (CE) nr. 1013/2008 al Comisiei din 15 octombrie 2008 de interzicere a pescuitului de limbă-de-mare în apele din zonele VIIf și VIIg de către navele care arborează pavilionul Irlandei

25

*

Regulamentul (CE) nr. 1014/2008 al Comisiei din 16 octombrie 2008 de înregistrare a unor denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [České pivo (IGP), Cebreiro (DOP)]

27

Regulamentul (CE) nr. 1015/2008 al Comisiei din 16 octombrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1003/2008 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 16 octombrie 2008

29

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | ORIENTĂRI |
| | | Banca Centrală Europeană |
| | | 2008/802/CE |
| | * | Orientarea Băncii Centrale Europene din 5 septembrie 2008 de modificare a Orientării BCE/2005/5 din 17 februarie 2005 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene și procedurile de schimb de informații statistice în cadrul Sistemului European al Băncilor Centrale în domeniul statisticilor privind finanțele publice (BCE/2008/7) | 32 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

ORIENTĂRI

Banca Centrală Europeană

2008/802/CE

*

Orientarea Băncii Centrale Europene din 5 septembrie 2008 de modificare a Orientării BCE/2005/5 din 17 februarie 2005 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene și procedurile de schimb de informații statistice în cadrul Sistemului European al Băncilor Centrale în domeniul statisticilor privind finanțele publice (BCE/2008/7)

(BCE/2008/7)

32

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Decizia Comisiei 2007/777/CE din 29 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică precum și a modelelor de certificate pentru importul anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman, provenind din țări terțe și de abrogare a Deciziei 2005/432/CE (JO L 312, 30.11.2007) | 50 |

Rectificări

*

Rectificare la Decizia Comisiei 2007/777/CE din 29 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică precum și a modelelor de certificate pentru importul anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman, provenind din țări terțe și de abrogare a Deciziei 2005/432/CE (JO L 312, 30.11.2007)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 17.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 276/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1009/2008 AL CONSILIULUI

din 9 octombrie 2008

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 68 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 (2) prevede ca, în cazul plăților pentru carnea de vită și mânzat, plățile suplimentare către agricultori efectuate de statele membre să fie acordate în condițiile stabilite în titlul IV capitolul 12 din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 68 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 (2) prevede ca, în cazul plăților pentru carnea de vită și mânzat, plățile suplimentare către agricultori efectuate de statele membre să fie acordate în condițiile stabilite în titlul IV capitolul 12 din respectivul regulament.

| (2) | Articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 prevede că, pentru a putea beneficia de plățile directe prevăzute în titlul IV capitolul 12 din regulamentul respectiv, un animal trebuie să fie identificat și înregistrat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare și înregistrare a bovinelor și privind etichetarea produselor din carne de vită și mânzat (3). |
| --- | --- |

(2)

Articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 prevede că, pentru a putea beneficia de plățile directe prevăzute în titlul IV capitolul 12 din regulamentul respectiv, un animal trebuie să fie identificat și înregistrat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare și înregistrare a bovinelor și privind etichetarea produselor din carne de vită și mânzat (3).

| (3) | Articolul 7 alineatul (1) a doua liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 prevede că toți deținătorii de animale au obligația de a semnala autorității competente toate deplasările către sau dinspre exploatație, precum și toate nașterile și decesele animalelor din exploatație, precizând data la care au survenit, într-un interval stabilit de statul membru și cuprins între trei și șapte zile de la data evenimentului respectiv. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 7 alineatul (1) a doua liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 prevede că toți deținătorii de animale au obligația de a semnala autorității competente toate deplasările către sau dinspre exploatație, precum și toate nașterile și decesele animalelor din exploatație, precizând data la care au survenit, într-un interval stabilit de statul membru și cuprins între trei și șapte zile de la data evenimentului respectiv.

| (4) | Domeniul de aplicare al obligației stabilite la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 necesită însă o clarificare. Simplul fapt că, în termenul prevăzut de articolul 7 alineatul (1) liniuța a doua din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000, nu s-a semnalat autorităților competente data nașterii, a decesului sau a deplasării unui animal, nu ar trebui să constituie în mod automat un motiv de anulare a eligibilității pentru plăți. În scopul acordării plăților în temeiul titlului IV capitolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, începutul perioadei de deținere a animalului poate, de asemenea, fi considerat un moment potrivit pentru a verifica dacă animalul în cauză a fost identificat și înregistrat. |
| --- | --- |

(4)

Domeniul de aplicare al obligației stabilite la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 necesită însă o clarificare. Simplul fapt că, în termenul prevăzut de articolul 7 alineatul (1) liniuța a doua din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000, nu s-a semnalat autorităților competente data nașterii, a decesului sau a deplasării unui animal, nu ar trebui să constituie în mod automat un motiv de anulare a eligibilității pentru plăți. În scopul acordării plăților în temeiul titlului IV capitolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, începutul perioadei de deținere a animalului poate, de asemenea, fi considerat un moment potrivit pentru a verifica dacă animalul în cauză a fost identificat și înregistrat.

| (5) | Prin urmare, articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Domeniul de aplicare al prezentei modificări se limitează la obiectivul de a stabili eligibilitatea pentru plăți. Această modificare nu afectează trasabilitatea animalelor, agricultorii având în continuare obligația de a respecta toate cerințele privind identificarea și înregistrarea stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1760/2000. |
| --- | --- |

(6)

Domeniul de aplicare al prezentei modificări se limitează la obiectivul de a stabili eligibilitatea pentru plăți. Această modificare nu afectează trasabilitatea animalelor, agricultorii având în continuare obligația de a respecta toate cerințele privind identificarea și înregistrarea stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1760/2000.

| (7) | Obligația prevăzută la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 ar trebui să se aplice cu privire la toate plățile efectuate în temeiul titlului IV capitolul 12 din respectivul regulament. Deoarece perioada de referință stabilită pentru gestiunea plăților respective este anul calendaristic, prezenta modificare ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2008 pentru a include toate plățile în cauză de pe tot parcursul anului calendaristic 2008, |
| --- | --- |

(7)

Obligația prevăzută la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 ar trebui să se aplice cu privire la toate plățile efectuate în temeiul titlului IV capitolul 12 din respectivul regulament. Deoarece perioada de referință stabilită pentru gestiunea plăților respective este anul calendaristic, prezenta modificare ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2008 pentru a include toate plățile în cauză de pe tot parcursul anului calendaristic 2008,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 se adaugă următorul paragraf:

„Cu toate acestea, un animal este, de asemenea, considerat eligibil pentru plăți în cazul în care informațiile prevăzute la articolul 7 alineatul (1) a doua liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 au fost semnalate autorității competente în prima zi a perioadei de deținere a animalului, determinată în conformitate cu procedura menționată la articolul 144 alineatul (2) din prezentul regulament.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 9 octombrie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

D. BUSSEREAU

---

(1)  Avizul din 8 iulie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  JO L 270, 21.10.2003, p. 1.

2

(3)  JO L 204, 11.8.2000, p. 1.

3

---

| 17.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 276/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1010/2008 AL CONSILIULUI

din 13 octombrie 2008

de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India ca urmare a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 și a unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 19 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1000/2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și India ca urmare a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolele 15, 18 și 19,

având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Investigații anterioare și măsuri existente

| (1) | În iulie 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 1338/2002 (2), Consiliul a impus o taxă compensatorie definitivă („măsurile existente”) de 7,1 % asupra importurilor de acid sulfanilic care se încadrează la codul NC ex 2921 42 10 (cod TARIC 2921421060) originar din India. Măsurile instituite au avut la bază constatările unei proceduri antisubvenții inițiată în temeiul articolului 10 din regulamentul de bază („ancheta inițială”). |
| --- | --- |

(1)

În iulie 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 1338/2002 (2), Consiliul a impus o taxă compensatorie definitivă („măsurile existente”) de 7,1 % asupra importurilor de acid sulfanilic care se încadrează la codul NC ex 2921 42 10 (cod TARIC 2921421060) originar din India. Măsurile instituite au avut la bază constatările unei proceduri antisubvenții inițiată în temeiul articolului 10 din regulamentul de bază („ancheta inițială”).

| (2) | În același timp, prin Regulamentul (CE) nr. 1339/2002 (3), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 18,3 % pentru importurile aceluiași produs originar din India. |
| --- | --- |

(2)

În același timp, prin Regulamentul (CE) nr. 1339/2002 (3), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 18,3 % pentru importurile aceluiași produs originar din India.

| (3) | În cadrul procedurilor antidumping și antisubvenții menționate mai sus, Comisia, prin Decizia 2002/611/CE (4), a acceptat un angajament de preț oferit de către un producător-exportator din India, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (denumită în continuare „Kokan”). |
| --- | --- |

(3)

În cadrul procedurilor antidumping și antisubvenții menționate mai sus, Comisia, prin Decizia 2002/611/CE (4), a acceptat un angajament de preț oferit de către un producător-exportator din India, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (denumită în continuare „Kokan”).

| (4) | Kokan a informat Comisia în decembrie 2003 asupra intenției sale de a-și retrage angajamentul în mod voluntar. În consecință, decizia prin care Comisia accepta angajamentul a fost abrogată prin Decizia 2004/255/CE (5). |
| --- | --- |

(4)

Kokan a informat Comisia în decembrie 2003 asupra intenției sale de a-și retrage angajamentul în mod voluntar. În consecință, decizia prin care Comisia accepta angajamentul a fost abrogată prin Decizia 2004/255/CE (5).

| (5) | În aprilie 2005, în urma unei cereri formulate de Kokan, Comisia a deschis (6) o reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și al articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 (7) („regulamentul de bază antidumping”), al cărei obiect se limita la analizarea acceptabilității unei eventuale oferte de angajament primite din partea societății. |
| --- | --- |

(5)

În aprilie 2005, în urma unei cereri formulate de Kokan, Comisia a deschis (6) o reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și al articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 (7) („regulamentul de bază antidumping”), al cărei obiect se limita la analizarea acceptabilității unei eventuale oferte de angajament primite din partea societății.

| (6) | În urma unei anchete, în decembrie 2005, Comisia a acceptat, prin Decizia 2006/37/CE (8) un angajament oferit de Kokan în legătură cu procedurile antidumping și compensatorii referitoare la importurile de acid sulfanilic originar din India. |
| --- | --- |

(6)

În urma unei anchete, în decembrie 2005, Comisia a acceptat, prin Decizia 2006/37/CE (8) un angajament oferit de Kokan în legătură cu procedurile antidumping și compensatorii referitoare la importurile de acid sulfanilic originar din India.

| (7) | În ianuarie 2006, în urma anchetei menționate la considerentul 6 de mai sus, prin Regulamentul (CE) nr. 123/2006 al Consiliului (9), s-au modificat Regulamentul (CE) nr. 1338/2002 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de acid sulfanilic originar din India și Regulamentul (CE) nr. 1339/2002 de instituire a unui drept antidumping definitiv asupra importurilor de acid sulfanilic originar, printre altele, din India, astfel încât să aibă în vedere acceptarea angajamentului respectiv. |
| --- | --- |

(7)

În ianuarie 2006, în urma anchetei menționate la considerentul 6 de mai sus, prin Regulamentul (CE) nr. 123/2006 al Consiliului (9), s-au modificat Regulamentul (CE) nr. 1338/2002 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de acid sulfanilic originar din India și Regulamentul (CE) nr. 1339/2002 de instituire a unui drept antidumping definitiv asupra importurilor de acid sulfanilic originar, printre altele, din India, astfel încât să aibă în vedere acceptarea angajamentului respectiv.

| (8) | În urma unei reexaminări desfășurate în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1000/2008 (10), o taxă antidumping asupra importurilor de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și India. |
| --- | --- |

(8)

În urma unei reexaminări desfășurate în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1000/2008 (10), o taxă antidumping asupra importurilor de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și India.

1.2.   Cerere de reexaminare

| (9) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (11) a măsurilor în vigoare, Comisia a primit, la 24 aprilie 2007, o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Cererea menționată a fost înaintată de către doi producători comunitari („solicitanții”), reprezentând 100 % din producția comunitară de acid sulfanilic. |
| --- | --- |

(9)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (11) a măsurilor în vigoare, Comisia a primit, la 24 aprilie 2007, o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Cererea menționată a fost înaintată de către doi producători comunitari („solicitanții”), reprezentând 100 % din producția comunitară de acid sulfanilic.

| (10) | Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la continuarea sau la reapariția subvențiilor și a prejudiciului suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(10)

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la continuarea sau la reapariția subvențiilor și a prejudiciului suferit de industria comunitară.

| (11) | Comisia a examinat elementele de probă prezentate de către solicitanți și le-a considerat suficiente pentru a justifica deschiderea unei reexaminări, în conformitate cu dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază. În urma consultării comitetului consultativ, Comisia a anunțat, la 24 iulie 2007, printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (12), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a examinat elementele de probă prezentate de către solicitanți și le-a considerat suficiente pentru a justifica deschiderea unei reexaminări, în conformitate cu dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază. În urma consultării comitetului consultativ, Comisia a anunțat, la 24 iulie 2007, printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (12), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (12) | De remarcat faptul că, înainte de deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, și în conformitate cu articolul 10 alineatul (9) și cu articolul 22 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a informat guvernul indian (denumit în continuare „GUI”) asupra primirii unei cereri de reexaminare justificate corespunzător și a invitat GUI la o consultare în vederea clarificării situației din punctul de vedere al conținutului plângerii și al găsirii unei soluții pe cale amiabilă. GUI nu au transmis niciun mesaj de răspuns față de oferta de consultare. Consultările au fost, de asemenea, oferite și au avut loc cu autoritățile indiene, în contextul procedurii de reexaminare intermediară parțială menționată în continuare. Consultările nu au dus la adoptarea unei soluții reciproc acceptate care să poată garanta nedeschiderea procedurii de reexaminare. |
| --- | --- |

(12)

De remarcat faptul că, înainte de deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, și în conformitate cu articolul 10 alineatul (9) și cu articolul 22 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a informat guvernul indian (denumit în continuare „GUI”) asupra primirii unei cereri de reexaminare justificate corespunzător și a invitat GUI la o consultare în vederea clarificării situației din punctul de vedere al conținutului plângerii și al găsirii unei soluții pe cale amiabilă. GUI nu au transmis niciun mesaj de răspuns față de oferta de consultare. Consultările au fost, de asemenea, oferite și au avut loc cu autoritățile indiene, în contextul procedurii de reexaminare intermediară parțială menționată în continuare. Consultările nu au dus la adoptarea unei soluții reciproc acceptate care să poată garanta nedeschiderea procedurii de reexaminare.

1.3.   Reexaminare intermediară parțială

| (13) | Comisia a deschis, printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 29 septembrie 2007 (13) („avizul de inițiere de la articolul 19”), în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, din proprie inițiativă, o reexaminare intermediară parțială al cărei obiect s-a limitat la nivelul de subvenționare, întrucât Comisia dispunea de suficiente elemente de probă prima facie asupra faptului că împrejurările privind practicile de subvenționare în temeiul cărora au fost instituite măsurile s-au schimbat și că respectivele schimbări sunt de durată. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a deschis, printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 29 septembrie 2007 (13) („avizul de inițiere de la articolul 19”), în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, din proprie inițiativă, o reexaminare intermediară parțială al cărei obiect s-a limitat la nivelul de subvenționare, întrucât Comisia dispunea de suficiente elemente de probă prima facie asupra faptului că împrejurările privind practicile de subvenționare în temeiul cărora au fost instituite măsurile s-au schimbat și că respectivele schimbări sunt de durată.

| (14) | Reexaminarea s-a limitat la nivelul de subvenționare a societății Kokan, astfel cum este indicat în anexă, la avizul de inițiere de la articolul 19, precum și la alți exportatori care au fost invitați să se facă cunoscuți, în condițiile și în termenul stabilit prin avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(14)

Reexaminarea s-a limitat la nivelul de subvenționare a societății Kokan, astfel cum este indicat în anexă, la avizul de inițiere de la articolul 19, precum și la alți exportatori care au fost invitați să se facă cunoscuți, în condițiile și în termenul stabilit prin avizul de inițiere.

1.4.   Ancheta

1.4.1.   Perioada de anchetă

| (15) | Ancheta cu privire la continuarea sau reapariția practicilor de subvenționare a cuprins perioada cuprinsă între 1 aprilie 2006 și 31 martie 2007 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Perioada respectivă a fost utilizată și pentru examinarea pretinselor circumstanțe modificate care au condus la deschiderea reexaminării intermediare parțiale. Examinarea evoluției situației în sensul evaluării probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a fost efectuată pentru perioada cuprinsă între 2003 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(15)

Ancheta cu privire la continuarea sau reapariția practicilor de subvenționare a cuprins perioada cuprinsă între 1 aprilie 2006 și 31 martie 2007 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Perioada respectivă a fost utilizată și pentru examinarea pretinselor circumstanțe modificate care au condus la deschiderea reexaminării intermediare parțiale. Examinarea evoluției situației în sensul evaluării probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a fost efectuată pentru perioada cuprinsă între 2003 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).

1.4.2.   Părțile implicate în anchetă

| (16) | Comisia a informat oficial producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi implicați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării exportatoare vizate, solicitantul și producătorii comunitari asupra deschiderii procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și de reexaminare intermediară parțială. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a informat oficial producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi implicați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării exportatoare vizate, solicitantul și producătorii comunitari asupra deschiderii procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și de reexaminare intermediară parțială. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere.

| (17) | Toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate au beneficiat de audiere. |
| --- | --- |

(17)

Toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate au beneficiat de audiere.

| (18) | În cadrul procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a înaintat chestionare către toate părțile cunoscute a fi implicate, anume cei doi producători comunitari, producătorii-exportatori din India, importatorii și utilizatorii cunoscuți, precum și GUI. În ceea ce privește reexaminarea intermediară parțială, au fost înaintate chestionare către producătorul-exportator din India și către GUI. |
| --- | --- |

(18)

În cadrul procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a înaintat chestionare către toate părțile cunoscute a fi implicate, anume cei doi producători comunitari, producătorii-exportatori din India, importatorii și utilizatorii cunoscuți, precum și GUI. În ceea ce privește reexaminarea intermediară parțială, au fost înaintate chestionare către producătorul-exportator din India și către GUI.

| (19) | S-au primit răspunsuri la chestionare de la GUI, de la ambii producători comunitari și de la producătorul-exportator din țara în cauză, precum și de la patru utilizatori. Niciunul dintre importatori nu a răspuns la chestionar și niciun alt importator nu a furnizat Comisiei alte informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetelor. |
| --- | --- |

(19)

S-au primit răspunsuri la chestionare de la GUI, de la ambii producători comunitari și de la producătorul-exportator din țara în cauză, precum și de la patru utilizatori. Niciunul dintre importatori nu a răspuns la chestionar și niciun alt importator nu a furnizat Comisiei alte informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetelor.

| (20) | Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii continuării sau reapariției probabile a practicii de subvenționare și a prejudiciilor rezultate și a interesului comunitar, precum și a pretinsei modificări a nivelului subvențiilor. Pentru aceasta, Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul GUI din Delhi, al guvernului din Maharashtra din Mumbai, al Reserve Bank of India in Mumbai și al următoarelor societăți:






  (a) | producător-exportator în India:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Mumbai, India; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii continuării sau reapariției probabile a practicii de subvenționare și a prejudiciilor rezultate și a interesului comunitar, precum și a pretinsei modificări a nivelului subvențiilor. Pentru aceasta, Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul GUI din Delhi, al guvernului din Maharashtra din Mumbai, al Reserve Bank of India in Mumbai și al următoarelor societăți:

(a)

producător-exportator în India:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Mumbai, India;

| (b) | producători comunitari:






  — | Ardenity, Givet, Franța; |
| --- | --- | --- |

(b)

producători comunitari:

—

Ardenity, Givet, Franța;

| — | Químicos Industriais, Estarreja, Portugalia; |
| --- | --- |

—

Químicos Industriais, Estarreja, Portugalia;

| (c) | utilizatori:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Germania; |
| --- | --- | --- |

(c)

utilizatori:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Germania;

| — | Robama SA, Palafolls, Spania. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Spania.

2.   PRODUS ÎN CAUZĂ ȘI PRODUS SIMILAR

2.1.   Produs în cauză

| (21) | Produsul care face obiectul reexaminării este acidul sulfanilic originar din India („produsul în cauză”), care se încadrează în prezent la codul NC ex 2921 42 10 (TARIC 2921421060). Există, în principiu, două tipuri de acid sulfanilic, determinate în funcție de puritate: tipul tehnic și tipul purificat. În plus, tipul purificat este uneori comercializat sub formă de sare de acid sulfanilic. Acidul sulfanilic este utilizat ca materie primă pentru producerea înălbitorilor optici, a aditivilor pentru beton, a coloranților alimentari și a vopselelor speciale. Cu toate că există diverse tipuri de utilizare a acidului sulfanilic, toate tipurile și formele sunt percepute de utilizatori ca putând fi substituite în limite rezonabile, sunt utilizate în mod interschimbabil în majoritatea cazurilor și sunt, prin urmare tratate, ca în cazul anchetei inițiale, drept un singur produs. |
| --- | --- |

(21)

Produsul care face obiectul reexaminării este acidul sulfanilic originar din India („produsul în cauză”), care se încadrează în prezent la codul NC ex 2921 42 10 (TARIC 2921421060). Există, în principiu, două tipuri de acid sulfanilic, determinate în funcție de puritate: tipul tehnic și tipul purificat. În plus, tipul purificat este uneori comercializat sub formă de sare de acid sulfanilic. Acidul sulfanilic este utilizat ca materie primă pentru producerea înălbitorilor optici, a aditivilor pentru beton, a coloranților alimentari și a vopselelor speciale. Cu toate că există diverse tipuri de utilizare a acidului sulfanilic, toate tipurile și formele sunt percepute de utilizatori ca putând fi substituite în limite rezonabile, sunt utilizate în mod interschimbabil în majoritatea cazurilor și sunt, prin urmare tratate, ca în cazul anchetei inițiale, drept un singur produs.

2.2.   Produsul similar

| (22) | După cum s-a stabilit și în ancheta inițială, această reexaminare a confirmat faptul că acidul sulfanilic și sărurile acestuia sunt, în esență, produse de bază, iar caracteristicile de calitate și proprietățile fizice de bază ale acestora sunt identice, indiferent de țara de origine. Prin urmare, s-a constatat că produsul în cauză și produsele fabricate și comercializate de către producătorul-exportator în cauză pe piața sa internă sau exportate în țări terțe, precum și produsele fabricate și comercializate de către producătorii comunitari pe piața comunitară prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și au, în esență, aceleași utilizări, fiind, în consecință, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

După cum s-a stabilit și în ancheta inițială, această reexaminare a confirmat faptul că acidul sulfanilic și sărurile acestuia sunt, în esență, produse de bază, iar caracteristicile de calitate și proprietățile fizice de bază ale acestora sunt identice, indiferent de țara de origine. Prin urmare, s-a constatat că produsul în cauză și produsele fabricate și comercializate de către producătorul-exportator în cauză pe piața sa internă sau exportate în țări terțe, precum și produsele fabricate și comercializate de către producătorii comunitari pe piața comunitară prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și au, în esență, aceleași utilizări, fiind, în consecință, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (5) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI SUBVENȚIILOR

3.1.   Introducere

| (23) | Pe baza informațiilor cuprinse în cererea de reexaminare și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme care au beneficiat de presupuse subvenții la export au făcut obiectul unei anchete:






  — | Sisteme de subvenții examinate în cadrul anchetei inițiale:






  — | Sisteme la nivel național:






  (a) | Export Processing Zone Scheme („EPZS”)/Special Economic Zones Scheme („SEZS”)/Export Oriented Units Scheme („EOUS”); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

Pe baza informațiilor cuprinse în cererea de reexaminare și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme care au beneficiat de presupuse subvenții la export au făcut obiectul unei anchete:

—

Sisteme de subvenții examinate în cadrul anchetei inițiale:

—

Sisteme la nivel național:

(a)

Export Processing Zone Scheme („EPZS”)/Special Economic Zones Scheme („SEZS”)/Export Oriented Units Scheme („EOUS”);

| (b) | Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”); |
| --- | --- |

(b)

Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”);

| (c) | Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”); |
| --- | --- |

(c)

Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”);

| (d) | Income Tax Exemption Scheme („ITES”); |
| --- | --- |

(d)

Income Tax Exemption Scheme („ITES”);

| (e) | Advance Licence Scheme („ALS”)/Advance Authorisation Scheme („AAS”); |
| --- | --- |

(e)

Advance Licence Scheme („ALS”)/Advance Authorisation Scheme („AAS”);

| — | Sisteme la nivel regional:






  (f) | Sistemul de stimulente [Package Scheme of Incentives („PSI”)] al guvernului din Maharashtra; |
| --- | --- | --- |

—

Sisteme la nivel regional:

(f)

Sistemul de stimulente [Package Scheme of Incentives („PSI”)] al guvernului din Maharashtra;

| — | Sisteme de subvenționare care nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale:






  — | Sisteme la nivel național:






  (g) | Export Credit Scheme („ECS”) (înainte și după expediere). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sisteme de subvenționare care nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale:

—

Sisteme la nivel național:

(g)

Export Credit Scheme („ECS”) (înainte și după expediere).

| (24) | Sistemele menționate la literele (a), (b), (c) și (e) au la bază Legea privind comerțul exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare„Legea privind comerțul exterior”). Legea privind comerțul exterior autorizează GUI să emită notificări privind politica de import și de export. Aceste politici sunt prezentate pe scurt în documentele intitulate „Politica de import și de export”, care, cu începere de la 1 septembrie 2004, au fost denumite „Politica de comerț exterior” și sunt publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod regulat. Perioada anchetei de reexaminare este reglementată printr-un document privind politica de import și de export, și anume planul cincinal privind perioada cuprinsă între 1 septembrie 2004 și 31 martie 2009 („Politica de import și de export 2004-2009”). În plus, GUI definesc, de asemenea, procedurile aplicabile politicii de import și de export 2004-2009 în „Manualul de proceduri de la 1 septembrie 2004 la 31 martie 2009 (volumul I)” [„MDP I 2004-2009”]. |
| --- | --- |

(24)

Sistemele menționate la literele (a), (b), (c) și (e) au la bază Legea privind comerțul exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare„Legea privind comerțul exterior”). Legea privind comerțul exterior autorizează GUI să emită notificări privind politica de import și de export. Aceste politici sunt prezentate pe scurt în documentele intitulate „Politica de import și de export”, care, cu începere de la 1 septembrie 2004, au fost denumite „Politica de comerț exterior” și sunt publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod regulat. Perioada anchetei de reexaminare este reglementată printr-un document privind politica de import și de export, și anume planul cincinal privind perioada cuprinsă între 1 septembrie 2004 și 31 martie 2009 („Politica de import și de export 2004-2009”). În plus, GUI definesc, de asemenea, procedurile aplicabile politicii de import și de export 2004-2009 în „Manualul de proceduri de la 1 septembrie 2004 la 31 martie 2009 (volumul I)” [„MDP I 2004-2009”].

| (25) | Sistemul de scutire de impozit pe venit, menționat la litera (d), are la bază Legea impozitului pe venit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor. |
| --- | --- |

(25)

Sistemul de scutire de impozit pe venit, menționat la litera (d), are la bază Legea impozitului pe venit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor.

| (26) | Sistemul menționat la litera (f) este administrat de statul Maharashtra și se bazează pe rezoluțiile Ministerului Industriei, Energiei și Muncii din statul Maharashtra. |
| --- | --- |

(26)

Sistemul menționat la litera (f) este administrat de statul Maharashtra și se bazează pe rezoluțiile Ministerului Industriei, Energiei și Muncii din statul Maharashtra.

| (27) | Sistemul creditelor la export, menționat la litera (g), are la bază secțiunile 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949, care autorizează banca Reserve Bank of India („RBI”) să îndrume băncile comerciale în domeniul creditelor la export. |
| --- | --- |

(27)

Sistemul creditelor la export, menționat la litera (g), are la bază secțiunile 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949, care autorizează banca Reserve Bank of India („RBI”) să îndrume băncile comerciale în domeniul creditelor la export.

3.2.   Export Processing Zone Scheme („EPZS”)/Special Economic Zones Scheme („SEZS”)/Export Oriented Units Scheme („EOUS”)

| (28) | S-a constatat că producătorul-exportator care a cooperat nu își avea sediul în cadrul unei SEZS sau al unei EPZS. Cu toate acestea, producătorul-exportator care a cooperat se încadra într-un EOUS și a primit subvenții compensatorii în cursul PAR. Prin urmare, descrierea și evaluarea de mai jos se limitează la EOUS. |
| --- | --- |

(28)

S-a constatat că producătorul-exportator care a cooperat nu își avea sediul în cadrul unei SEZS sau al unei EPZS. Cu toate acestea, producătorul-exportator care a cooperat se încadra într-un EOUS și a primit subvenții compensatorii în cursul PAR. Prin urmare, descrierea și evaluarea de mai jos se limitează la EOUS.

3.2.1.   Temeiul juridic

| (29) | Detaliile asupra EOUS sunt cuprinse în capitolul 6 din Politica de import și de export 2004-2009 și în MDP I 2004-2009. |
| --- | --- |

(29)

Detaliile asupra EOUS sunt cuprinse în capitolul 6 din Politica de import și de export 2004-2009 și în MDP I 2004-2009.

3.2.2.   Eligibilitate

| (30) | Cu excepția societăților comerciale obișnuite, toate societățile care se angajează, în principiu, să exporte întreaga lor producție de bunuri sau servicii pot fi create în sistemul unităților axate pe export. Întreprinderile din sectoarele industriale trebuie să realizeze un prag minim de investiții în mijloace fixe (10 milioane de rupii indiene) pentru a fi eligibile pentru EOUS. |
| --- | --- |

(30)

Cu excepția societăților comerciale obișnuite, toate societățile care se angajează, în principiu, să exporte întreaga lor producție de bunuri sau servicii pot fi create în sistemul unităților axate pe export. Întreprinderile din sectoarele industriale trebuie să realizeze un prag minim de investiții în mijloace fixe (10 milioane de rupii indiene) pentru a fi eligibile pentru EOUS.

3.2.3.   Aplicare practică

| (31) | EOUS pot fi situate și înființate în orice zonă de pe teritoriul Indiei. |
| --- | --- |

(31)

EOUS pot fi situate și înființate în orice zonă de pe teritoriul Indiei.

| (32) | Cererea pentru acordarea statutului de EOUS trebuie să conțină informații privind, printre altele, previziunile de producție, valoarea estimată a exporturilor, nevoile de importuri și de mărfuri naționale pentru următorii cinci ani. După ce autoritățile acceptă cererea societății, aceasta este informată cu privire la obligațiile asociate acceptului respectiv. Societățile care au primit acceptul de încadrare în EOUS urmează să dețină statutul respectiv pentru o perioadă de cinci ani. Durata de valabilitate a acceptului poate fi reînnoită. |
| --- | --- |

(32)

Cererea pentru acordarea statutului de EOUS trebuie să conțină informații privind, printre altele, previziunile de producție, valoarea estimată a exporturilor, nevoile de importuri și de mărfuri naționale pentru următorii cinci ani. După ce autoritățile acceptă cererea societății, aceasta este informată cu privire la obligațiile asociate acceptului respectiv. Societățile care au primit acceptul de încadrare în EOUS urmează să dețină statutul respectiv pentru o perioadă de cinci ani. Durata de valabilitate a acceptului poate fi reînnoită.

| (33) | Una dintre obligațiile cruciale pe care le implică EOUS, astfel cum este prevăzut în Politica de import și de export 2004-2009, este aceea de a realiza câștiguri nete din diferențele de curs valutar, și anume, într-o anumită perioadă de referință (cinci ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate. |
| --- | --- |

(33)

Una dintre obligațiile cruciale pe care le implică EOUS, astfel cum este prevăzut în Politica de import și de export 2004-2009, este aceea de a realiza câștiguri nete din diferențele de curs valutar, și anume, într-o anumită perioadă de referință (cinci ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate.

| (34) | Unitățile EOUS se bucură de următoarele avantaje:






  — | scutirea de taxe de import pentru toate tipurile de produse (în special pentru bunurile de capital, materiile prime și bunurile consumabile) necesare pentru fabricarea, producerea, prelucrarea sau utilizarea în cadrul acestor procese; |
| --- | --- | --- |

(34)

Unitățile EOUS se bucură de următoarele avantaje:

—

scutirea de taxe de import pentru toate tipurile de produse (în special pentru bunurile de capital, materiile prime și bunurile consumabile) necesare pentru fabricarea, producerea, prelucrarea sau utilizarea în cadrul acestor procese;

| — | scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate pe piața internă; |
| --- | --- |

—

scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate pe piața internă;

| — | rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat în cazul mărfurilor achiziționate pe piața internă; |
| --- | --- |

—

rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat în cazul mărfurilor achiziționate pe piața internă;

| — | posibilitatea de a vinde pe piața internă o parte din producție de până la 50 % din valoarea estimată a exporturilor FOB, în funcție de realizarea unor câștiguri nete pozitive din diferențele de curs valutar în momentul plății taxelor concesionale, și anume accizele asupra produselor finite; |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a vinde pe piața internă o parte din producție de până la 50 % din valoarea estimată a exporturilor FOB, în funcție de realizarea unor câștiguri nete pozitive din diferențele de curs valutar în momentul plății taxelor concesionale, și anume accizele asupra produselor finite;

| — | rambursarea parțială a taxei plătite pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne; |
| --- | --- |

—

rambursarea parțială a taxei plătite pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne;

| — | scutirea de la plata impozitului datorat în mod normal pe profitul realizat din vânzările la export, în temeiul secțiunii 10B din Legea privind impozitul pe venit, pentru o perioadă de 10 ani de la data de începere a activităților respective, dar nu mai târziu de 2010; |
| --- | --- |

—

scutirea de la plata impozitului datorat în mod normal pe profitul realizat din vânzările la export, în temeiul secțiunii 10B din Legea privind impozitul pe venit, pentru o perioadă de 10 ani de la data de începere a activităților respective, dar nu mai târziu de 2010;

| — | posibilitatea unei participări străine la capitalul social de 100 %. |
| --- | --- |

—

posibilitatea unei participări străine la capitalul social de 100 %.

| (35) | Unitățile care își desfășoară activitatea în aceste sisteme se află sub supravegherea agenților vamali, în conformitate cu secțiunea 65 din Legea vamală. |
| --- | --- |

(35)

Unitățile care își desfășoară activitatea în aceste sisteme se află sub supravegherea agenților vamali, în conformitate cu secțiunea 65 din Legea vamală.

| (36) | Unitățile respective au obligația de a păstra evidența tuturor importurilor, a consumului și a utilizării tuturor materialelor importate, precum și a exporturilor realizate în conformitate cu secțiunea 6.11.1 din MDP I 2004-2009. Evidențele respective trebuie prezentate periodic autorităților competente sub forma unor rapoarte de activitate trimestriale și anuale. |
| --- | --- |

(36)

Unitățile respective au obligația de a păstra evidența tuturor importurilor, a consumului și a utilizării tuturor materialelor importate, precum și a exporturilor realizate în conformitate cu secțiunea 6.11.1 din MDP I 2004-2009. Evidențele respective trebuie prezentate periodic autorităților competente sub forma unor rapoarte de activitate trimestriale și anuale.

| (37) | Cu toate acestea, „în niciun moment, niciunei unități EOUS nu i se cere să coreleze fiecare import cu exporturile sale, transferurile către alte unități, vânzările pe piața internă sau cu stocurile”, în conformitate cu dispozițiile cuprinse în secțiunea 6.11.2 din MDP I 2004-2009. |
| --- | --- |

(37)

Cu toate acestea, „în niciun moment, niciunei unități EOUS nu i se cere să coreleze fiecare import cu exporturile sale, transferurile către alte unități, vânzările pe piața internă sau cu stocurile”, în conformitate cu dispozițiile cuprinse în secțiunea 6.11.2 din MDP I 2004-2009.

| (38) | Vânzările interne sunt expediate și înregistrate pe baza unui sistem de autocertificare. Procesul de expediere a exporturilor dintr-o EOUS este verificat de un agent vamal/responsabil cu accizele, prezent în permanență în cadrul EOUS. |
| --- | --- |

(38)

Vânzările interne sunt expediate și înregistrate pe baza unui sistem de autocertificare. Procesul de expediere a exporturilor dintr-o EOUS este verificat de un agent vamal/responsabil cu accizele, prezent în permanență în cadrul EOUS.

| (39) | În cazul de față, producătorii-exportatori care au cooperat au recurs la sistemul menționat pentru achiziționarea de bunuri scutite de accize pe piața internă și pentru obținerea rambursării impozitului central pe vânzări, precum și pentru obținerea rambursării parțiale a taxei pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne. În urma anchetei s-a ajuns la concluzia că producătorii-exportatori în cauză nu au obținut beneficii în temeiul dispozițiilor privind scutirea de impozit pe venit aplicabilă EOUS. |
| --- | --- |

(39)

În cazul de față, producătorii-exportatori care au cooperat au recurs la sistemul menționat pentru achiziționarea de bunuri scutite de accize pe piața internă și pentru obținerea rambursării impozitului central pe vânzări, precum și pentru obținerea rambursării parțiale a taxei pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne. În urma anchetei s-a ajuns la concluzia că producătorii-exportatori în cauză nu au obținut beneficii în temeiul dispozițiilor privind scutirea de impozit pe venit aplicabilă EOUS.

3.2.4.   Constatări cu privire la sistemul EOUS

| (40) | În ceea ce privește scutirea de accize pentru achiziționarea de bunuri de pe piața internă, s-a constatat că accizele achitate pentru achizițiile realizate de o unitate non-EOUS pot fi folosite pentru creditare în contul obligațiilor viitoare de plată a accizelor, cum ar fi în cazul achitării accizelor pentru vânzările interne (așa-numitul mecanism „CENVAT”). Prin urmare, accizele achitate pentru achiziții nu sunt definitive. Prin intermediul creditelor „CENVAT”, se aplică o taxă definitivă numai în cazul valorii adăugate, nu și în cazul materiilor prime. Astfel, scutirea de accize pentru achizițiile efectuate de EOUS nu constituie o renunțare la venituri suplimentare de către guvern și nu conferă vreun alt avantaj unităților beneficiare. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește scutirea de accize pentru achiziționarea de bunuri de pe piața internă, s-a constatat că accizele achitate pentru achizițiile realizate de o unitate non-EOUS pot fi folosite pentru creditare în contul obligațiilor viitoare de plată a accizelor, cum ar fi în cazul achitării accizelor pentru vânzările interne (așa-numitul mecanism „CENVAT”). Prin urmare, accizele achitate pentru achiziții nu sunt definitive. Prin intermediul creditelor „CENVAT”, se aplică o taxă definitivă numai în cazul valorii adăugate, nu și în cazul materiilor prime. Astfel, scutirea de accize pentru achizițiile efectuate de EOUS nu constituie o renunțare la venituri suplimentare de către guvern și nu conferă vreun alt avantaj unităților beneficiare.

| (41) | Rambursarea impozitului central pe vânzări, precum și rambursarea parțială a taxei pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne constituie subvenții în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Guvernul renunță la veniturile care ar fi exigibile în absența sistemului, conferind astfel unităților EOUS un beneficiu în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece rambursarea impozitului central pe vânzări și a taxelor plătite în mod normal pentru combustibili le permit să economisească lichidități. Subvențiile sunt condiționate de drept de rezultatele la export și, prin urmare, se consideră a fi specifice și susceptibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul exportului, astfel cum este stabilit la punctul 6.1 din documentul privind politica de import și de export 2002-2007 pentru unitățile EOUS este o condiție sine qua non pentru obținerea stimulentelor. |
| --- | --- |

(41)

Rambursarea impozitului central pe vânzări, precum și rambursarea parțială a taxei pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne constituie subvenții în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Guvernul renunță la veniturile care ar fi exigibile în absența sistemului, conferind astfel unităților EOUS un beneficiu în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece rambursarea impozitului central pe vânzări și a taxelor plătite în mod normal pentru combustibili le permit să economisească lichidități. Subvențiile sunt condiționate de drept de rezultatele la export și, prin urmare, se consideră a fi specifice și susceptibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul exportului, astfel cum este stabilit la punctul 6.1 din documentul privind politica de import și de export 2002-2007 pentru unitățile EOUS este o condiție sine qua non pentru obținerea stimulentelor.

3.2.5.   Calculul valorii subvenției

| (42) | Valoarea subvenției a fost calculată pe baza rambursării impozitului central pe vânzări pentru bunurile achiziționate pe piața internă, precum și a rambursării parțiale a taxei achitate pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne în perioada anchetei de reexaminare. Costurile suportate în mod obligatoriu pentru obținerea subvenției au fost deduse din valoarea calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a obține valoarea subvenției (numărătorul). În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a repartizat pe cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în cursul PAR (numitorul), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja de subvenție astfel obținută a fost de 3,2 %. |
| --- | --- |

(42)

Valoarea subvenției a fost calculată pe baza rambursării impozitului central pe vânzări pentru bunurile achiziționate pe piața internă, precum și a rambursării parțiale a taxei achitate pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne în perioada anchetei de reexaminare. Costurile suportate în mod obligatoriu pentru obținerea subvenției au fost deduse din valoarea calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a obține valoarea subvenției (numărătorul). În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a repartizat pe cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în cursul PAR (numitorul), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja de subvenție astfel obținută a fost de 3,2 %.

3.3.   Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”)

3.3.1.   Temeiul juridic

| (43) | O descriere detaliată asupra DEPBS este cuprinsă în secțiunea 4.3 din Politica de import și de export 2004-2009 și în secțiunile 4.37-4.53 din MDP I 2004-2009. |
| --- | --- |

(43)

O descriere detaliată asupra DEPBS este cuprinsă în secțiunea 4.3 din Politica de import și de export 2004-2009 și în secțiunile 4.37-4.53 din MDP I 2004-2009.

3.3.2.   Constatări

| (44) | S-a constatat că producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut beneficii în cadrul DEPBS pe perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(44)

S-a constatat că producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut beneficii în cadrul DEPBS pe perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul anchetei.

3.4.   Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”)

3.4.1.   Temeiul juridic

| (45) | O descriere detaliată asupra EPCGS este cuprinsă în capitolul 5 din Politica de import și de export 2004-2009 și în capitolul 5 din MDP I 2004-2009. |
| --- | --- |

(45)

O descriere detaliată asupra EPCGS este cuprinsă în capitolul 5 din Politica de import și de export 2004-2009 și în capitolul 5 din MDP I 2004-2009.

3.4.2.   Constatări

| (46) | S-a constatat că producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut beneficii în cadrul EPCGS pe perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(46)

S-a constatat că producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut beneficii în cadrul EPCGS pe perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul anchetei.

3.5.   Income Tax Exemption Scheme („ITES”)

| (47) | S-a constatat că producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut beneficii în cadrul ITES pe perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(47)

S-a constatat că producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut beneficii în cadrul ITES pe perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul anchetei.

3.6.   Advance Licence Scheme („ALS”)/Advance Authorisation Scheme („AAS”)

3.6.1.   Temeiul juridic

| (48) | O descriere detaliată asupra sistemului este cuprinsă în secțiunile 4.1-4.1.14 din Politica de import și de export 2004-2009 și în capitolele 4.1-4.30 din MDP I 2004-2009. Începând cu 1 aprilie 2006, denumirea sistemului a devenit „Sistemul autorizațiilor prealabile”. |
| --- | --- |

(48)

O descriere detaliată asupra sistemului este cuprinsă în secțiunile 4.1-4.1.14 din Politica de import și de export 2004-2009 și în capitolele 4.1-4.30 din MDP I 2004-2009. Începând cu 1 aprilie 2006, denumirea sistemului a devenit „Sistemul autorizațiilor prealabile”.

3.6.2.   Constatări

| (49) | S-a constatat că producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut beneficii în cadrul AAS pe perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(49)

S-a constatat că producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut beneficii în cadrul AAS pe perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul anchetei.

3.7.   Sistemul de stimulente [Package Scheme of Incentives („PSI”)] al guvernului din Maharashtra

3.7.1.   Temeiul juridic

| (50) | Pentru a încuraja crearea de unități economice în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului Maharashtra, guvernul acordă, încă din 1964, facilități pentru unitățile nou-create în regiunile în curs de dezvoltare ale statului Maharashtra, în cadrul sistemului cunoscut drept „Sistemul de stimulente” („PSI”). Acest sistem a fost modificat de multe ori de la introducerea sa, iar „versiunea din 2001” a rămas în vigoare de la 1 aprilie 2001 până la 31 martie 2006, după care a fost extinsă pentru încă un an, până pe 31 martie 2007. Sistemul de stimulente al guvernului din Maharashtra este alcătuit din mai multe subsisteme, principalele fiind: (i) rambursarea taxei locale/taxei în vigoare, (ii) scutirea de taxa pe electricitate și (iii) scutirea de impozitul local pe vânzări/amânarea plății impozitului local pe vânzări. Conform guvernului din Maharashtra, sistemul din 2001 nu include acest ultim sistem de impozitare, adică nici scutirea de impozitul pe vânzări, nici amânarea impozitului pe vânzări. Cu toate acestea, în urma anchetei s-a stabilit că dreptul la beneficii al unei societăți în cadrul sistemului este prevăzut în „Certificatul de eligibilitate”. Ancheta a arătat că singurul subsistem folosit de către unul dintre producătorii-exportatori care au cooperat pe perioada anchetei de reexaminare a fost, de fapt, amânarea plății impozitului pe vânzări [menționată la punctul (iii) de mai sus]. |
| --- | --- |

(50)

Pentru a încuraja crearea de unități economice în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului Maharashtra, guvernul acordă, încă din 1964, facilități pentru unitățile nou-create în regiunile în curs de dezvoltare ale statului Maharashtra, în cadrul sistemului cunoscut drept „Sistemul de stimulente” („PSI”). Acest sistem a fost modificat de multe ori de la introducerea sa, iar „versiunea din 2001” a rămas în vigoare de la 1 aprilie 2001 până la 31 martie 2006, după care a fost extinsă pentru încă un an, până pe 31 martie 2007. Sistemul de stimulente al guvernului din Maharashtra este alcătuit din mai multe subsisteme, principalele fiind: (i) rambursarea taxei locale/taxei în vigoare, (ii) scutirea de taxa pe electricitate și (iii) scutirea de impozitul local pe vânzări/amânarea plății impozitului local pe vânzări. Conform guvernului din Maharashtra, sistemul din 2001 nu include acest ultim sistem de impozitare, adică nici scutirea de impozitul pe vânzări, nici amânarea impozitului pe vânzări. Cu toate acestea, în urma anchetei s-a stabilit că dreptul la beneficii al unei societăți în cadrul sistemului este prevăzut în „Certificatul de eligibilitate”. Ancheta a arătat că singurul subsistem folosit de către unul dintre producătorii-exportatori care au cooperat pe perioada anchetei de reexaminare a fost, de fapt, amânarea plății impozitului pe vânzări [menționată la punctul (iii) de mai sus].

3.7.2.   Eligibilitate

| (51) | Acest sistem este deschis societăților care investesc în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului (clasificate în diferite categorii, în funcție de nivelul de dezvoltare economică, de exemplu: regiuni puțin dezvoltate, regiuni mai puțin dezvoltate, regiunile cel mai puțin dezvoltate), fie prin crearea unei noi unități industriale, fie prin realizarea unor importante investiții de capital în vederea extinderii sau a diversificării unei unități industriale existente. Principalul criteriu pentru stabilirea stimulentelor este clasa de dezvoltare în care se încadrează regiunea în care este situată întreprinderea sau în care intenționează să se stabilească, precum și importanța investiției. |
| --- | --- |

(51)

Acest sistem este deschis societăților care investesc în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului (clasificate în diferite categorii, în funcție de nivelul de dezvoltare economică, de exemplu: regiuni puțin dezvoltate, regiuni mai puțin dezvoltate, regiunile cel mai puțin dezvoltate), fie prin crearea unei noi unități industriale, fie prin realizarea unor importante investiții de capital în vederea extinderii sau a diversificării unei unități industriale existente. Principalul criteriu pentru stabilirea stimulentelor este clasa de dezvoltare în care se încadrează regiunea în care este situată întreprinderea sau în care intenționează să se stabilească, precum și importanța investiției.

3.7.3.   Aplicare practică

| (52) | Certificatul de eligibilitate emis de guvernul din Maharashtra pentru producătorii-exportatori care au cooperat prevedea dreptul societății, conform subsistemului de amânare a impozitelor pentru vânzări, de a amâna plata impozitelor pentru vânzări percepute de către stat pentru vânzările interne pentru o perioadă de 12 ani începând cu anul în care a fost perceput impozitul respectiv. |
| --- | --- |

(52)

Certificatul de eligibilitate emis de guvernul din Maharashtra pentru producătorii-exportatori care au cooperat prevedea dreptul societății, conform subsistemului de amânare a impozitelor pentru vânzări, de a amâna plata impozitelor pentru vânzări percepute de către stat pentru vânzările interne pentru o perioadă de 12 ani începând cu anul în care a fost perceput impozitul respectiv.

3.7.4.   Constatări

| (53) | Subsistemul de amânare a impozitelor pentru vânzări din cadrul sistemului de stimulente al guvernul din Maharashtra acordă subvenții în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Subsistemul supus examinării constituie o contribuție financiară a guvernului din Maharashtra, întrucât concesionarea menționată amână încasarea veniturilor guvernului din Maharashtra, care ar fi fost, în mod normal, exigibile. Amânarea taxei conferă un beneficiu societății, întrucât îi îmbunătățesc lichiditățile. |
| --- | --- |

(53)

Subsistemul de amânare a impozitelor pentru vânzări din cadrul sistemului de stimulente al guvernul din Maharashtra acordă subvenții în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Subsistemul supus examinării constituie o contribuție financiară a guvernului din Maharashtra, întrucât concesionarea menționată amână încasarea veniturilor guvernului din Maharashtra, care ar fi fost, în mod normal, exigibile. Amânarea taxei conferă un beneficiu societății, întrucât îi îmbunătățesc lichiditățile.

| (54) | Subsistemul menționat se adresează doar societăților care au investit în anumite zone geografice aflate sub jurisdicția statului Maharashtra. Societățile stabilite în afara acestor zone nu pot beneficia de subsistem. Nivelul beneficiului conferit diferă în funcție de zona în cauză. Acest sistem este specific, în sensul articolului 3 alineatul (2) litera (a) și al articolului 3 alineatul (3) din regulamentul de bază și, prin urmare, poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(54)

Subsistemul menționat se adresează doar societăților care au investit în anumite zone geografice aflate sub jurisdicția statului Maharashtra. Societățile stabilite în afara acestor zone nu pot beneficia de subsistem. Nivelul beneficiului conferit diferă în funcție de zona în cauză. Acest sistem este specific, în sensul articolului 3 alineatul (2) litera (a) și al articolului 3 alineatul (3) din regulamentul de bază și, prin urmare, poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

3.7.5.   Calculul valorii subvenției

| (55) | Valoarea amânată a impozitelor pentru vânzări datorate către stat, conform componentei de amânare din cadrul sistemului achitată în perioada anchetei de reexaminare este considerată a fi echivalentul unui împrumut fără dobândă al sumei respective, acordat de către guvernul din Maharashtra. Astfel, beneficiul producătorului-exportator care a cooperat s-a calculat pe baza dobânzii plătite pentru un împrumut comercial comparabil contractat de societate pe perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(55)

Valoarea amânată a impozitelor pentru vânzări datorate către stat, conform componentei de amânare din cadrul sistemului achitată în perioada anchetei de reexaminare este considerată a fi echivalentul unui împrumut fără dobândă al sumei respective, acordat de către guvernul din Maharashtra. Astfel, beneficiul producătorului-exportator care a cooperat s-a calculat pe baza dobânzii plătite pentru un împrumut comercial comparabil contractat de societate pe perioada anchetei de reexaminare.

| (56) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărătorul) s-a repartizat la cifra de afaceri totală a societății pe perioada anchetei de reexaminare considerată numitorul corespunzător, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(56)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărătorul) s-a repartizat la cifra de afaceri totală a societății pe perioada anchetei de reexaminare considerată numitorul corespunzător, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (57) | Având în vedere aspectele prezentate mai sus, valoarea subvenției de care societatea a beneficiat în cadrul sistemului se ridică la 0,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Având în vedere aspectele prezentate mai sus, valoarea subvenției de care societatea a beneficiat în cadrul sistemului se ridică la 0,6 %.

3.8.   Export Credit Scheme („ECS”)

3.8.1.   Temeiul juridic

| (58) | Detaliile acestui sistem sunt prevăzute în circulara de bază IECD nr. 02/04.02.02/2006-07 (credite la export în valută) și în circulara de bază IECD nr. 01/04.02.02/2006-07 (credite la export în rupii) ale RBI, adresate tuturor băncilor comerciale indiene. |
| --- | --- |

(58)

Detaliile acestui sistem sunt prevăzute în circulara de bază IECD nr. 02/04.02.02/2006-07 (credite la export în valută) și în circulara de bază IECD nr. 01/04.02.02/2006-07 (credite la export în rupii) ale RBI, adresate tuturor băncilor comerciale indiene.

3.8.2.   Eligibilitate

| (59) | Acest sistem este deschis producătorilor-exportatori și comercianților-exportatori. S-a constatat că producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut beneficii în cadrul ECS. |
| --- | --- |

(59)

Acest sistem este deschis producătorilor-exportatori și comercianților-exportatori. S-a constatat că producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut beneficii în cadrul ECS.

3.8.3.   Aplicare practică

| (60) | În cadrul acestui sistem, RBI stabilește plafonul maxim obligatoriu al ratelor dobânzii aplicabile creditelor de export, în rupii indiene și în valută, pe care băncile comerciale trebuie să le respecte „pentru ca exportatorii să poată avea acces la credit, la rate competitive pe plan internațional”. Sistemul este alcătuit din două subsisteme, și anume creditele la export înainte de expediere („packing credit”), care includ creditele acordate unui exportator pentru a finanța achiziționarea, prelucrarea, producția, ambalarea și/sau expedierea mărfurilor înainte de export și creditele la export după expediere, care includ creditele pentru capital de lucru acordate pentru a finanța creanțele comerciale la export. De asemenea, RBI solicită băncilor să consacre o anumită sumă din creditul lor net în scopul finanțării exporturilor. |
| --- | --- |

(60)

În cadrul acestui sistem, RBI stabilește plafonul maxim obligatoriu al ratelor dobânzii aplicabile creditelor de export, în rupii indiene și în valută, pe care băncile comerciale trebuie să le respecte „pentru ca exportatorii să poată avea acces la credit, la rate competitive pe plan internațional”. Sistemul este alcătuit din două subsisteme, și anume creditele la export înainte de expediere („packing credit”), care includ creditele acordate unui exportator pentru a finanța achiziționarea, prelucrarea, producția, ambalarea și/sau expedierea mărfurilor înainte de export și creditele la export după expediere, care includ creditele pentru capital de lucru acordate pentru a finanța creanțele comerciale la export. De asemenea, RBI solicită băncilor să consacre o anumită sumă din creditul lor net în scopul finanțării exporturilor.

| (61) | Din circularele de bază menționate ale RBI reiese faptul că exportatorii pot obține credite la export cu rate ale dobânzilor preferențiale în comparație cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale obișnuite („creditele de casă”) care sunt stabilite exclusiv de condițiile pieței. |
| --- | --- |

(61)

Din circularele de bază menționate ale RBI reiese faptul că exportatorii pot obține credite la export cu rate ale dobânzilor preferențiale în comparație cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale obișnuite („creditele de casă”) care sunt stabilite exclusiv de condițiile pieței.

3.8.4.   Constatări cu privire la sistemul ECS

| (62) | În primul rând, ratele preferențiale ale dobânzii, stabilite prin circularele de bază ale RBI, pentru creditele acordate în cadrul ECS, pot diminua cheltuielile cu dobânda ale unui exportator, în comparație cu costurile de credit stabilite exclusiv de condițiile pieței, conferindu-i astfel exportatorului respectiv un avantaj în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. S-a considerat că a existat un avantaj numai în cazul în care s-au observat diferențe între ratele dobânzii. Diferențele privind rata dobânzii dintre creditele oferite conform circularelor de bază ale RBI și ratele aplicate „creditelor de casă” comerciale nu pot fi explicate doar prin politica de piață a băncilor comerciale. |
| --- | --- |

(62)

În primul rând, ratele preferențiale ale dobânzii, stabilite prin circularele de bază ale RBI, pentru creditele acordate în cadrul ECS, pot diminua cheltuielile cu dobânda ale unui exportator, în comparație cu costurile de credit stabilite exclusiv de condițiile pieței, conferindu-i astfel exportatorului respectiv un avantaj în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. S-a considerat că a existat un avantaj numai în cazul în care s-au observat diferențe între ratele dobânzii. Diferențele privind rata dobânzii dintre creditele oferite conform circularelor de bază ale RBI și ratele aplicate „creditelor de casă” comerciale nu pot fi explicate doar prin politica de piață a băncilor comerciale.

| (63) | În al doilea rând, deși creditele preferențiale din ECS sunt acordate de bănci comerciale, beneficiul corespunde unei contribuții financiare a guvernului în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. RBI este un organism public și se încadrează, prin urmare, în definiția „guvernului” menționată la articolul 1 alineatul (3) din regulamentul de bază. RBI este 100 % publică, urmărește obiectivele politicii de stat, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de GUI. RBI conduce organisme private, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul de bază, deoarece băncile comerciale au obligația de a respecta condițiile impuse de RBI, printre altele, cu privire la ratele plafon ale dobânzii, stabilite în circularele de bază ale RBI pentru creditele la export, precum și obligația impusă de RBI băncilor comerciale de a consacra o anumită sumă din creditul lor net în scopul finanțării exporturilor. Aceste ordine obligă băncile comerciale să îndeplinească funcțiile enumerate la articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, respectiv să acorde împrumuturi sub forma unor finanțări preferențiale ale exporturilor. Acest transfer direct de fonduri sub forma împrumuturilor acordate în anumite condiții ține, în mod normal, de guvern, fără ca practica urmată să difere, de fapt, de practicile urmate în mod normal de guvern, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Se consideră că această subvenție este specifică și că face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece ratele preferențiale ale dobânzii sunt aplicabile numai în cazul finanțării operațiunilor de export, subvenția fiind, prin urmare, condiționată de rezultatele obținute la export, în temeiul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(63)

În al doilea rând, deși creditele preferențiale din ECS sunt acordate de bănci comerciale, beneficiul corespunde unei contribuții financiare a guvernului în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. RBI este un organism public și se încadrează, prin urmare, în definiția „guvernului” menționată la articolul 1 alineatul (3) din regulamentul de bază. RBI este 100 % publică, urmărește obiectivele politicii de stat, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de GUI. RBI conduce organisme private, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul de bază, deoarece băncile comerciale au obligația de a respecta condițiile impuse de RBI, printre altele, cu privire la ratele plafon ale dobânzii, stabilite în circularele de bază ale RBI pentru creditele la export, precum și obligația impusă de RBI băncilor comerciale de a consacra o anumită sumă din creditul lor net în scopul finanțării exporturilor. Aceste ordine obligă băncile comerciale să îndeplinească funcțiile enumerate la articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, respectiv să acorde împrumuturi sub forma unor finanțări preferențiale ale exporturilor. Acest transfer direct de fonduri sub forma împrumuturilor acordate în anumite condiții ține, în mod normal, de guvern, fără ca practica urmată să difere, de fapt, de practicile urmate în mod normal de guvern, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Se consideră că această subvenție este specifică și că face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece ratele preferențiale ale dobânzii sunt aplicabile numai în cazul finanțării operațiunilor de export, subvenția fiind, prin urmare, condiționată de rezultatele obținute la export, în temeiul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

3.8.5.   Calculul valorii subvenției

| (64) | Valoarea subvenției a fost calculată pe baza diferenței dintre valoarea ratei dobânzii plătite pentru creditele la export utilizate în perioada anchetei de reexaminare și valoarea ratei dobânzii care ar fi fost datorată pentru credite comerciale obișnuite contractate de societatea în cauză. Această valoare a subvenției (numărătorul) a fost repartizată pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare (numitor), considerată numitorul corespunzător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. S-a constatat că producătorul-exportator care a cooperat a beneficiat de avantaje în baza sistemului ECS și a obținut o subvenție de 0,9 %. |
| --- | --- |

(64)

Valoarea subvenției a fost calculată pe baza diferenței dintre valoarea ratei dobânzii plătite pentru creditele la export utilizate în perioada anchetei de reexaminare și valoarea ratei dobânzii care ar fi fost datorată pentru credite comerciale obișnuite contractate de societatea în cauză. Această valoare a subvenției (numărătorul) a fost repartizată pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare (numitor), considerată numitorul corespunzător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. S-a constatat că producătorul-exportator care a cooperat a beneficiat de avantaje în baza sistemului ECS și a obținut o subvenție de 0,9 %.

3.9.   Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii

| (65) | Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii constatate în cursul PAR în sensul regulamentului de bază, exprimată ad valorem, este de 4,7 % pentru producătorul-exportator care a făcut obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(65)

Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii constatate în cursul PAR în sensul regulamentului de bază, exprimată ad valorem, este de 4,7 % pentru producătorul-exportator care a făcut obiectul anchetei.

| (66) | Pe baza informațiilor disponibile, producătorul-exportator care a cooperat a deținut 100 % din exporturile de acid sulfanilic din India către Comunitate în cursul PAR. Nu au existat informații din care să reiasă că nivelul subvențiilor pentru alți posibili producători-exportatori ar fi fost inferior.













  SISTEM
  SOCIETATE | EOU (14) | DEPBS | EPCGS | ITES | ALS | Sistemul din statul Maharashtra | ECS (14) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | nil | nil | nil | nil | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

Pe baza informațiilor disponibile, producătorul-exportator care a cooperat a deținut 100 % din exporturile de acid sulfanilic din India către Comunitate în cursul PAR. Nu au existat informații din care să reiasă că nivelul subvențiilor pentru alți posibili producători-exportatori ar fi fost inferior.

SISTEM

SOCIETATE

EOU (14)

DEPBS

EPCGS

ITES

ALS

Sistemul din statul Maharashtra

ECS (14)

Total

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

nil

nil

nil

nil

0,6

0,9

4,7

3.10.   Constatări privind continuarea sau reapariția subvențiilor

| (67) | În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea sau reapariția subvențiilor. |
| --- | --- |

(67)

În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea sau reapariția subvențiilor.

| (68) | S-a stabilit că, deși marja de subvenție constatată în cadrul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor este inferioară celei stabilite în cadrul anchetei inițiale, exportatorul din India al produsului în cauză care a cooperat a beneficiat în continuare de subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii din partea autorităților indiene. În ceea ce privește principalul sistem investigat în cursul PAR, anume EOUS, statutul unei EOUS în temeiul politicii de import și de export este dobânditor de beneficii recurente și nu există niciun indiciu că urmează să fie eliminate într-un viitor previzibil. În aceste condiții, exportatorul produsului în cauză va continua, în mod evident, să beneficieze de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(68)

S-a stabilit că, deși marja de subvenție constatată în cadrul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor este inferioară celei stabilite în cadrul anchetei inițiale, exportatorul din India al produsului în cauză care a cooperat a beneficiat în continuare de subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii din partea autorităților indiene. În ceea ce privește principalul sistem investigat în cursul PAR, anume EOUS, statutul unei EOUS în temeiul politicii de import și de export este dobânditor de beneficii recurente și nu există niciun indiciu că urmează să fie eliminate într-un viitor previzibil. În aceste condiții, exportatorul produsului în cauză va continua, în mod evident, să beneficieze de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (69) | Deoarece s-a demonstrat că subvențiile încă existau în momentul reexaminării și că, probabil, vor continua în viitor, probabilitatea reapariției lor este nerelevantă. |
| --- | --- |

(69)

Deoarece s-a demonstrat că subvențiile încă existau în momentul reexaminării și că, probabil, vor continua în viitor, probabilitatea reapariției lor este nerelevantă.

3.11.   Caracterul durabil al modificării circumstanțelor

| (70) | Conform articolului 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat posibilitatea ca modificarea circumstanțelor față de ancheta inițială asupra subvențiilor să fie considerată, în limite rezonabile, ca fiind de durată. |
| --- | --- |

(70)

Conform articolului 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat posibilitatea ca modificarea circumstanțelor față de ancheta inițială asupra subvențiilor să fie considerată, în limite rezonabile, ca fiind de durată.

| (71) | Trebuie reamintit faptul că, în absența cooperării altor exportatori din India, sfera de aplicare a reexaminării intermediare se limitează la nivelul de subvenționare practicat în cazul Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

(71)

Trebuie reamintit faptul că, în absența cooperării altor exportatori din India, sfera de aplicare a reexaminării intermediare se limitează la nivelul de subvenționare practicat în cazul Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.

| (72) | În ceea ce privește durata modificării circumstanțelor, având în vedere constatările cuprinse în considerentul 68 de mai sus, s-a ajuns la concluzia că nu există motive de a considera că nivelul modificat al subvențiilor nu este de durată. |
| --- | --- |

(72)

În ceea ce privește durata modificării circumstanțelor, având în vedere constatările cuprinse în considerentul 68 de mai sus, s-a ajuns la concluzia că nu există motive de a considera că nivelul modificat al subvențiilor nu este de durată.

4.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE

| (73) | În cadrul Comunității, produsul similar este fabricat de doi producători a căror producție este considerată a constitui producția comunitară totală de produs similar în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(73)

În cadrul Comunității, produsul similar este fabricat de doi producători a căror producție este considerată a constitui producția comunitară totală de produs similar în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (74) | Trebuie menționat faptul că, față de ancheta inițială, societățile „Sorochimie Chimie Fine” și „Quimigal SA” au fost redenumite, prima ca „Ardenity”, iar cea de-a doua ca „CUF Químicos Industriais”. |
| --- | --- |

(74)

Trebuie menționat faptul că, față de ancheta inițială, societățile „Sorochimie Chimie Fine” și „Quimigal SA” au fost redenumite, prima ca „Ardenity”, iar cea de-a doua ca „CUF Químicos Industriais”.

| (75) | Acești doi producători au cooperat în cadrul anchetei și au sprijinit cererea de reexaminare. Prin urmare, s-a considerat că aceștia constituie industria comunitară în sensul articolului 9 alineatul (1) și al articolului 10 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(75)

Acești doi producători au cooperat în cadrul anchetei și au sprijinit cererea de reexaminare. Prin urmare, s-a considerat că aceștia constituie industria comunitară în sensul articolului 9 alineatul (1) și al articolului 10 alineatul (8) din regulamentul de bază.

5.   SITUAȚIA PE PIAȚA COMUNITARĂ

5.1.   Consumul pe piața comunitară

| (76) | Consumul comunitar aparent a fost stabilit pe baza următoarelor:






  — | importurile de produs în cauză către piața comunitară pe baza datelor furnizate de Eurostat; |
| --- | --- | --- |

(76)

Consumul comunitar aparent a fost stabilit pe baza următoarelor:

—

importurile de produs în cauză către piața comunitară pe baza datelor furnizate de Eurostat;

| — | totalul vânzărilor din industria comunitară pe piața comunitară obținut pe baza răspunsurilor la chestionare. |
| --- | --- |

—

totalul vânzărilor din industria comunitară pe piața comunitară obținut pe baza răspunsurilor la chestionare.

| (77) | Consumul comunitar de acid sulfanilic în cursul PAR a fost de 10 000 de tone. În cursul perioadei examinate s-a constatat o diminuare a consumului cu 6 %.
  Tabelul 1
  Consumul pe piața comunitară | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum (tone) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Indice | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

Consumul comunitar de acid sulfanilic în cursul PAR a fost de 10 000 de tone. În cursul perioadei examinate s-a constatat o diminuare a consumului cu 6 %.

Tabelul 1

Consumul pe piața comunitară

2003

2004

2005

2006

PAR

Consum (tone)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Indice

100

98

102

93

94

5.1.1.   Importuri actuale din țara în cauză

| (78) | Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, având în vedere faptul că societatea Kokan reprezintă 100 % din importurile originare din India și că industria comunitară este reprezentată doar de doi producători, a fost necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor cuprinse în tabelele 2-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(78)

Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, având în vedere faptul că societatea Kokan reprezintă 100 % din importurile originare din India și că industria comunitară este reprezentată doar de doi producători, a fost necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor cuprinse în tabelele 2-5 de mai jos.

5.1.2.   Volumul importurilor și cota de piață a importurilor în cauză în cursul PAR

| (79) | Evoluția volumelor și cotelor de piață ale importurilor din India este prezentată în tabelele de mai jos.
  Tabelul 2
  Importurile din țara în cauză










  Importuri () | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Sursă: Eurostat. |

(79)

Evoluția volumelor și cotelor de piață ale importurilor din India este prezentată în tabelele de mai jos.

Tabelul 2

Importurile din țara în cauză

Importuri ()

2003

2004

2005

2006

PAR

Indice

100

54

59

56

60

Sursă: Eurostat.

Tabelul 3

Cota de piață a țării în cauză

| Cota de piață | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Cota de piață

2003

2004

2005

2006

PAR

Indice

100

55

58

60

64

| (80) | Importurile din țara în cauză au scăzut cu 40 % între 2003 și perioada anchetei de reexaminare și cota de piață a importurilor din India a scăzut cu 36 %. |
| --- | --- |

(80)

Importurile din țara în cauză au scăzut cu 40 % între 2003 și perioada anchetei de reexaminare și cota de piață a importurilor din India a scăzut cu 36 %.

5.2.   Evoluția prețurilor și politica de prețuri la importurile produsului în cauză

Tabelul 4

Prețurile la importurile în cauză

| Prețuri unitare | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Sursă: Eurostat. |

Prețuri unitare

2003

2004

2005

2006

PAR

Indice

100

85

96

110

111

Sursă: Eurostat.

| (81) | Prețul mediu al importurilor în cauză originare din India a crescut cu 11 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(81)

Prețul mediu al importurilor în cauză originare din India a crescut cu 11 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (82) | Pentru calcularea nivelului subcotării de preț în cursul PAR, prețurile franco fabrică din industria comunitară practicate față de clienții independenți au fost comparate cu prețurile de import CIF la frontiera comunitară din țara în cauză, ajustate în mod corespunzător, astfel încât să reflecte un preț franco vămuit. Ajustarea respectivă s-a făcut prin adăugarea la prețurile respective a taxelor vamale plătite în mod normal, precum și a costurilor ulterioare importului. În urma unei comparații s-a arătat că prețurile practicate în India cărora li s-a aplicat ajustarea nu subcotau prețurile industriei comunitare. Creșterea de preț observată și absența subcotării de preț trebuie avute în vedere prin prisma diverselor angajamente privind prețurile ale exportatorului din India de la impunerea măsurilor în 2002. |
| --- | --- |

(82)

Pentru calcularea nivelului subcotării de preț în cursul PAR, prețurile franco fabrică din industria comunitară practicate față de clienții independenți au fost comparate cu prețurile de import CIF la frontiera comunitară din țara în cauză, ajustate în mod corespunzător, astfel încât să reflecte un preț franco vămuit. Ajustarea respectivă s-a făcut prin adăugarea la prețurile respective a taxelor vamale plătite în mod normal, precum și a costurilor ulterioare importului. În urma unei comparații s-a arătat că prețurile practicate în India cărora li s-a aplicat ajustarea nu subcotau prețurile industriei comunitare. Creșterea de preț observată și absența subcotării de preț trebuie avute în vedere prin prisma diverselor angajamente privind prețurile ale exportatorului din India de la impunerea măsurilor în 2002.

5.3.   Importurile din alte țări terțe

Tabelul 5

Importurile din alte țări terțe

| Restul țărilor | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri (indice) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Cota de piață (Indice) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Prețuri medii (EUR/tonă) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Indice | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Sursă: Eurostat. |

Restul țărilor

2003

2004

2005

2006

PAR

Importuri (indice)

100

93

114

91

91

Cota de piață (Indice)

100

95

112

98

97

Prețuri medii (EUR/tonă)

855

930

1 077

1 059

1 018

Indice

100

109

126

124

119

Sursă: Eurostat.

| (83) | Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut cu 9 % în perioada în cauză. Cota de piață a acestora a înregistrat o ușoară scădere de 3 %. Principalele țări exportatoare, anume Statele Unite ale Americii (SUA) și RPC, au deținut aproape 100 % din aceste importuri în perioada în cauză. |
| --- | --- |

(83)

Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut cu 9 % în perioada în cauză. Cota de piață a acestora a înregistrat o ușoară scădere de 3 %. Principalele țări exportatoare, anume Statele Unite ale Americii (SUA) și RPC, au deținut aproape 100 % din aceste importuri în perioada în cauză.

| (84) | Prețurile la acidul sulfanilic din alte țări terțe au fost, în medie, mai mici decât cele din industria comunitară și sub nivelul prețurilor de pe piața indiană. Trebuie reamintit faptul că importurile de acid sulfanilic originare din RPC au făcut obiectul unei taxe antidumping de 21 % în 2002, care a crescut la 33,7 % în 2004 în urma unei anchete privind absorbția măsurilor. |
| --- | --- |

(84)

Prețurile la acidul sulfanilic din alte țări terțe au fost, în medie, mai mici decât cele din industria comunitară și sub nivelul prețurilor de pe piața indiană. Trebuie reamintit faptul că importurile de acid sulfanilic originare din RPC au făcut obiectul unei taxe antidumping de 21 % în 2002, care a crescut la 33,7 % în 2004 în urma unei anchete privind absorbția măsurilor.

5.4.   Situația economică a industriei comunitare

5.4.1.   Observații preliminare

| (85) | Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, a fost necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor în legătură cu cele două societăți care constituie industria comunitară. |
| --- | --- |

(85)

Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, a fost necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor în legătură cu cele două societăți care constituie industria comunitară.

| (86) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți indicii și factorii economici relevanți care influențează situația industriei comunitare. |
| --- | --- |

(86)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți indicii și factorii economici relevanți care influențează situația industriei comunitare.

5.4.2.   Date referitoare la industria comunitară

(a)   Producție, capacități de producție instalate și rata de utilizare a capacităților

Tabelul 6

Producție, capacități de producție instalate și rata de utilizare a capacităților

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitate în tone (indice) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Producție în tone (indice) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Utilizarea capacităților (indice) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare. |

2003

2004

2005

2006

PAR

Capacitate în tone (indice)

100

100

100

105

112

Producție în tone (indice)

100

119

115

115

117

Utilizarea capacităților (indice)

100

119

115

109

105

Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare.

| (87) | Nivelul de producție al industriei comunitare în cursul PAR a crescut cu 17 % față de nivelul înregistrat la începutul perioadei luate în considerare. Capacitatea de producție a industriei comunitare a crescut, de asemenea, cu 12 % în perioada analizată, ca urmare a creșterii capacității unui producător comunitar prin investiții în echipamente în vederea producerii de acid sulfanilic în stare pură. Din combinația celor doi factori a rezultat o creștere generală a ratei de utilizare a capacităților în cadrul industriei comunitare în cursul perioadei luate în considerare. Trebuie, de asemenea, menționat faptul că industria comunitară a înregistrat un nivel satisfăcător de utilizare a capacităților, cuprins între 75 % și 80 %, în cursul PAR. |
| --- | --- |

(87)

Nivelul de producție al industriei comunitare în cursul PAR a crescut cu 17 % față de nivelul înregistrat la începutul perioadei luate în considerare. Capacitatea de producție a industriei comunitare a crescut, de asemenea, cu 12 % în perioada analizată, ca urmare a creșterii capacității unui producător comunitar prin investiții în echipamente în vederea producerii de acid sulfanilic în stare pură. Din combinația celor doi factori a rezultat o creștere generală a ratei de utilizare a capacităților în cadrul industriei comunitare în cursul perioadei luate în considerare. Trebuie, de asemenea, menționat faptul că industria comunitară a înregistrat un nivel satisfăcător de utilizare a capacităților, cuprins între 75 % și 80 %, în cursul PAR.

(b)   Stocurile

| (88) | Nivelul stocurilor pentru industria comunitară la sfârșit de an a scăzut cu 22 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Nivelul stocurilor a suferit o scădere considerabilă în 2004 și 2005, dar a crescut în mod progresiv în 2006 și în cursul PAR.
  Tabelul 7
  Volumul stocurilor finale | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri în tone (index) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare. |

(88)

Nivelul stocurilor pentru industria comunitară la sfârșit de an a scăzut cu 22 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Nivelul stocurilor a suferit o scădere considerabilă în 2004 și 2005, dar a crescut în mod progresiv în 2006 și în cursul PAR.

Tabelul 7

Volumul stocurilor finale

2003

2004

2005

2006

PAR

Stocuri în tone (index)

100

35

38

64

78

Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare.

(c)   Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea

| (89) | Volumul vânzărilor industriei comunitare în cursul PAR a crescut cu 5 % față de începutul perioadei luate în considerare. Întrucât consumul comunitar s-a diminuat cu 6 % pe parcursul perioadei luate în considerare (a se vedea considerentul 77 de mai sus), cota de piață deținută de industria comunitară a crescut cu 12 % în aceeași perioadă. În special, cota de piață a industriei comunitare a crescut cu aproximativ 7 puncte procentuale pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a industriei comunitare s-a menținut la peste 50 % pe întreaga perioadă luată în considerare.
  Tabelul 8
  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor în tone (indice) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Cotă de piață % (indice) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare. |

(89)

Volumul vânzărilor industriei comunitare în cursul PAR a crescut cu 5 % față de începutul perioadei luate în considerare. Întrucât consumul comunitar s-a diminuat cu 6 % pe parcursul perioadei luate în considerare (a se vedea considerentul 77 de mai sus), cota de piață deținută de industria comunitară a crescut cu 12 % în aceeași perioadă. În special, cota de piață a industriei comunitare a crescut cu aproximativ 7 puncte procentuale pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a industriei comunitare s-a menținut la peste 50 % pe întreaga perioadă luată în considerare.

Tabelul 8

Volumul vânzărilor și cota de piață

2003

2004

2005

2006

PAR

Volumul vânzărilor în tone (indice)

100

114

107

105

105

Cotă de piață % (indice)

100

116

105

113

112

Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare.

| (90) | Trebuie remarcat faptul că diminuarea consumului comunitar în 2006 și în cursul PAR a afectat într-o anumită măsură creșterea industriei comunitare. Creșterea cotei de piață se explică printr-o creștere a volumului vânzărilor și, în măsură aproape egală, printr-un consum mai slab spre sfârșitul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(90)

Trebuie remarcat faptul că diminuarea consumului comunitar în 2006 și în cursul PAR a afectat într-o anumită măsură creșterea industriei comunitare. Creșterea cotei de piață se explică printr-o creștere a volumului vânzărilor și, în măsură aproape egală, printr-un consum mai slab spre sfârșitul perioadei luate în considerare.

(d)   Factorii care afectează prețurile comunitare

| (91) | Prețurile de vânzare medii ale industriei comunitare au crescut considerabil cu 26 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Evoluțiile observate din 2005 par să reflecte în special efectele măsurilor antiabsorbție luate împotriva importurilor din China în 2004. Prețurile de vânzare medii din industria comunitară au crescut semnificativ între 2004 și 2005 și au rămas destul de stabile ulterior. Cu toate acestea, această creștere a evoluat într-un ritm mai lent față de creșterea înregistrată la prețul anilinei, care este cea mai importantă materie primă pentru producția de acid sulfanilic. Astfel, anilina, un derivat al benzenului, a reprezentat aproximativ 50 % din costul total de fabricație în cursul PAR și a înregistrat o creștere de preț de aproximativ 45 % între 2003 și PAR.
  Tabelul 9
  Prețuri de vânzare | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț mediu de vânzare (indice) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare. |

(91)

Prețurile de vânzare medii ale industriei comunitare au crescut considerabil cu 26 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Evoluțiile observate din 2005 par să reflecte în special efectele măsurilor antiabsorbție luate împotriva importurilor din China în 2004. Prețurile de vânzare medii din industria comunitară au crescut semnificativ între 2004 și 2005 și au rămas destul de stabile ulterior. Cu toate acestea, această creștere a evoluat într-un ritm mai lent față de creșterea înregistrată la prețul anilinei, care este cea mai importantă materie primă pentru producția de acid sulfanilic. Astfel, anilina, un derivat al benzenului, a reprezentat aproximativ 50 % din costul total de fabricație în cursul PAR și a înregistrat o creștere de preț de aproximativ 45 % între 2003 și PAR.

Tabelul 9

Prețuri de vânzare

2003

2004

2005

2006

PAR

Preț mediu de vânzare (indice)

100

104

124

125

126

Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare.

(e)   Ocuparea forței de muncă și productivitate

| (92) | Nivelul de ocupare a forței de muncă a scăzut cu 9 % între 2003 și PAR, în timp ce producția a crescut, reflectând astfel o creștere a productivității și competitivității industriei comunitare. Cu toate acestea, costul mediu pe salariat a crescut, în aceeași perioadă cu 15 %.
  Tabelul 10
  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (indice) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Productivitate (indice) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Cost mediu al forței de muncă (indice) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare. |

(92)

Nivelul de ocupare a forței de muncă a scăzut cu 9 % între 2003 și PAR, în timp ce producția a crescut, reflectând astfel o creștere a productivității și competitivității industriei comunitare. Cu toate acestea, costul mediu pe salariat a crescut, în aceeași perioadă cu 15 %.

Tabelul 10

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2003

2004

2005

2006

PAR

Ocuparea forței de muncă (indice)

100

96

96

98

91

Productivitate (indice)

100

125

120

117

129

Cost mediu al forței de muncă (indice)

100

82

94

106

115

Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare.

(f)   Rentabilitate

Tabelul 11

Rentabilitate

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare. |

2003

2004

2005

2006

PAR

Indice

100

–1 286

1 519

335

191

Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare.

| (93) | Rentabilitatea industriei comunitare, cu excepția anului 2005, s-a situat în jurul valorii de 1 % din cifra de afaceri sau sub această cifră. În 2004 s-au înregistrat pierderi importante, în timp ce industria comunitară a înregistrat profituri în 2005, 2006 și în cursul PAR. Având în vedere că rentabilitatea industriei comunitare s-a situat la un nivel deosebit de scăzut în 2003, creșterea aparentă înregistrată pe parcursul perioadei luate în considerare a condus la un nivel de rentabilitate cu mult sub nivelul care ar putea fi acceptabil în acest tip de industrie. |
| --- | --- |

(93)

Rentabilitatea industriei comunitare, cu excepția anului 2005, s-a situat în jurul valorii de 1 % din cifra de afaceri sau sub această cifră. În 2004 s-au înregistrat pierderi importante, în timp ce industria comunitară a înregistrat profituri în 2005, 2006 și în cursul PAR. Având în vedere că rentabilitatea industriei comunitare s-a situat la un nivel deosebit de scăzut în 2003, creșterea aparentă înregistrată pe parcursul perioadei luate în considerare a condus la un nivel de rentabilitate cu mult sub nivelul care ar putea fi acceptabil în acest tip de industrie.

| (94) | S-a observat, de asemenea, că rentabilitatea industriei comunitare a fost influențată de evoluția prețurilor la materiile prime. Costul de producție mediu a crescut cu 25 % între 2003 și PAR. După cum se menționează în considerentul 91 de mai sus, anilina este ingredientul principal în producția de acid sulfanilic și constituie aproximativ jumătate din costurile de producție. Având în vedere faptul că prețurile la anilină au crescut în mod semnificativ în 2004, industria comunitară nu a reușit să transfere această creștere de preț la clienții săi și a înregistrat pierderi. Situația pentru industria comunitară s-a îmbunătățit în 2005, întrucât prețurile la anilină s-au stabilizat și industria comunitară a reușit să crească prețurile la acid sulfanilic, în măsura necesară pentru a acoperi creșterea costurilor materiilor prime. În 2006 și în cursul PAR, rentabilitatea industriei comunitare s-a confruntat cu o nouă creștere a prețurilor la anilină și a scăzut la niveluri sub 1 % în raport cu cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(94)

S-a observat, de asemenea, că rentabilitatea industriei comunitare a fost influențată de evoluția prețurilor la materiile prime. Costul de producție mediu a crescut cu 25 % între 2003 și PAR. După cum se menționează în considerentul 91 de mai sus, anilina este ingredientul principal în producția de acid sulfanilic și constituie aproximativ jumătate din costurile de producție. Având în vedere faptul că prețurile la anilină au crescut în mod semnificativ în 2004, industria comunitară nu a reușit să transfere această creștere de preț la clienții săi și a înregistrat pierderi. Situația pentru industria comunitară s-a îmbunătățit în 2005, întrucât prețurile la anilină s-au stabilizat și industria comunitară a reușit să crească prețurile la acid sulfanilic, în măsura necesară pentru a acoperi creșterea costurilor materiilor prime. În 2006 și în cursul PAR, rentabilitatea industriei comunitare s-a confruntat cu o nouă creștere a prețurilor la anilină și a scăzut la niveluri sub 1 % în raport cu cifra de afaceri.

(g)   Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

Tabelul 12

Investiții, randamentul investițiilor

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții (Indice) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Randamentul investițiilor (Indice) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare. |

2003

2004

2005

2006

PAR

Investiții (Indice)

100

39

57

255

305

Randamentul investițiilor (Indice)

100

–1 779

2 498

420

224

Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare.

| (95) | Investițiile industriei comunitare în activitățile de producție a acidului sulfanilic au continuat pe întreg parcursul perioadei luate în considerare. În 2006 și în cursul PAR, pe lângă investițiile legate în primul rând de menținerea imobilizărilor existente, unul dintre producătorii comunitari a efectuat investiții pentru creșterea capacității sale aferente producției de acid sulfanilic în stare pură. Ar trebui, cu toate acestea, observat faptul că noua capacitate menționată poate fi considerată pe deplin funcțională doar începând cu 2008. |
| --- | --- |

(95)

Investițiile industriei comunitare în activitățile de producție a acidului sulfanilic au continuat pe întreg parcursul perioadei luate în considerare. În 2006 și în cursul PAR, pe lângă investițiile legate în primul rând de menținerea imobilizărilor existente, unul dintre producătorii comunitari a efectuat investiții pentru creșterea capacității sale aferente producției de acid sulfanilic în stare pură. Ar trebui, cu toate acestea, observat faptul că noua capacitate menționată poate fi considerată pe deplin funcțională doar începând cu 2008.

| (96) | Întrucât industria comunitară a realizat profituri scăzute pe întreg parcursul perioadei luate în considerare, valoarea randamentului investițiilor, reprezentând rezultatul înainte de impozitare și exprimat sub formă de procent din media valorii contabile nete de deschidere și de închidere a activelor utilizate în producția de acid sulfanilic, a rămas, de asemenea, la un nivel foarte scăzut, adică în jurul valorii de 2 % în cursul PAR. |
| --- | --- |

(96)

Întrucât industria comunitară a realizat profituri scăzute pe întreg parcursul perioadei luate în considerare, valoarea randamentului investițiilor, reprezentând rezultatul înainte de impozitare și exprimat sub formă de procent din media valorii contabile nete de deschidere și de închidere a activelor utilizate în producția de acid sulfanilic, a rămas, de asemenea, la un nivel foarte scăzut, adică în jurul valorii de 2 % în cursul PAR.

| (97) | În urma anchetei s-a arătat că necesarul de capital al industriei comunitare a fost afectat în mod nefavorabil de către situația financiară precară. Cu toate că unul dintre producătorii comunitari face parte dintr-un grup mai mare, necesarul de capital nu este întotdeauna întrunit până la nivelul urmărit, întrucât resursele financiare sunt în general alocate în cadrul acestui grup pentru entitățile cele mai rentabile. |
| --- | --- |

(97)

În urma anchetei s-a arătat că necesarul de capital al industriei comunitare a fost afectat în mod nefavorabil de către situația financiară precară. Cu toate că unul dintre producătorii comunitari face parte dintr-un grup mai mare, necesarul de capital nu este întotdeauna întrunit până la nivelul urmărit, întrucât resursele financiare sunt în general alocate în cadrul acestui grup pentru entitățile cele mai rentabile.

(h)   Flux de numerar

| (98) | Fluxul de numerar a suferit o scădere semnificativă, cu 85 % între 2003 și PAR, dar a rămas încă la cote pozitive. Fluxul de numerar nu urmează tendința de rentabilitate, deoarece a fost influențat de elemente fără efect de trezorerie, cum ar fi amortizările și mișcările de stocuri.
  Tabelul 13
  Flux de numerar










  Flux de numerar | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare. |

(98)

Fluxul de numerar a suferit o scădere semnificativă, cu 85 % între 2003 și PAR, dar a rămas încă la cote pozitive. Fluxul de numerar nu urmează tendința de rentabilitate, deoarece a fost influențat de elemente fără efect de trezorerie, cum ar fi amortizările și mișcările de stocuri.

Tabelul 13

Flux de numerar

Flux de numerar

2003

2004

2005

2006

PAR

Indice

100

41

64

32

15

Sursă: Răspunsurile la chestionar ale industriei comunitare.

5.5.   Constatări

| (99) | Între 2003 și PAR, majoritatea indicatorilor din industria comunitară au avut o evoluție pozitivă: volumul de vânzări, utilizarea capacităților, volumul producției, stocurile finale, productivitatea, investițiile și randamentul investițiilor. Cu toate acestea, rentabilitatea s-a situat sub 1 % din cifra de afaceri din cursul PAR. |
| --- | --- |

(99)

Între 2003 și PAR, majoritatea indicatorilor din industria comunitară au avut o evoluție pozitivă: volumul de vânzări, utilizarea capacităților, volumul producției, stocurile finale, productivitatea, investițiile și randamentul investițiilor. Cu toate acestea, rentabilitatea s-a situat sub 1 % din cifra de afaceri din cursul PAR.

| (100) | Industria comunitară a beneficiat de o creștere a prețului unitar practicat pentru acidul sulfanilic, în special din 2004 și până la sfârșitul PAR. Cu toate acestea, creșterea prețului de vânzare nu a compensat integral creșterea costurilor de producție, prin urmare, marjele de profit au scăzut. |
| --- | --- |

(100)

Industria comunitară a beneficiat de o creștere a prețului unitar practicat pentru acidul sulfanilic, în special din 2004 și până la sfârșitul PAR. Cu toate acestea, creșterea prețului de vânzare nu a compensat integral creșterea costurilor de producție, prin urmare, marjele de profit au scăzut.

| (101) | În plus, diminuarea consumului comunitar în 2006 și în cursul PAR a împiedicat într-o anumită măsură refacerea industriei comunitare. |
| --- | --- |

(101)

În plus, diminuarea consumului comunitar în 2006 și în cursul PAR a împiedicat într-o anumită măsură refacerea industriei comunitare.

| (102) | În ansamblu, se poate afirma în mod cert că introducerea măsurilor împotriva subvențiilor a permis industriei comunitare să își stabilizeze situația, dar nu și de a-și reveni integral din situația prejudiciabilă datorată creșterii costurilor asociate materiilor prime, pe care industria comunitară nu a reușit să le transfere asupra clienților săi. Cu toate acestea, în urma anchetei s-a arătat că industria comunitară a început să investească în echipamente noi în perioada luată în considerare. |
| --- | --- |

(102)

În ansamblu, se poate afirma în mod cert că introducerea măsurilor împotriva subvențiilor a permis industriei comunitare să își stabilizeze situația, dar nu și de a-și reveni integral din situația prejudiciabilă datorată creșterii costurilor asociate materiilor prime, pe care industria comunitară nu a reușit să le transfere asupra clienților săi. Cu toate acestea, în urma anchetei s-a arătat că industria comunitară a început să investească în echipamente noi în perioada luată în considerare.

| (103) | În urma analizei de mai sus a reieșit, pe de o parte, faptul că indicatorii de volum au avut o evoluție pozitivă în cursul perioadei luate în considerare. Pe de altă parte, indicatorii financiari ai industriei comunitare, cum ar fi rentabilitatea și fluxul de numerar, au arătat că industria comunitară se află încă într-o situație economică vulnerabilă. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că industria comunitară nu și-a revenit în întregime de pe urma efectelor subvențiilor prejudiciabile. |
| --- | --- |

(103)

În urma analizei de mai sus a reieșit, pe de o parte, faptul că indicatorii de volum au avut o evoluție pozitivă în cursul perioadei luate în considerare. Pe de altă parte, indicatorii financiari ai industriei comunitare, cum ar fi rentabilitatea și fluxul de numerar, au arătat că industria comunitară se află încă într-o situație economică vulnerabilă. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că industria comunitară nu și-a revenit în întregime de pe urma efectelor subvențiilor prejudiciabile.

6.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

6.1.   Dispoziții generale

| (104) | Conform articolului 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a efectuat o analiză a probabilității reapariției prejudiciului în cazul abrogării măsurilor existente. În acest sens, s-a analizat în special evoluția probabilă a volumelor exportate și prețurilor la exportul din țara în cauză, precum și efectele probabile ale acestora asupra situației industriei comunitare în absența măsurilor. |
| --- | --- |

(104)

Conform articolului 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a efectuat o analiză a probabilității reapariției prejudiciului în cazul abrogării măsurilor existente. În acest sens, s-a analizat în special evoluția probabilă a volumelor exportate și prețurilor la exportul din țara în cauză, precum și efectele probabile ale acestora asupra situației industriei comunitare în absența măsurilor.

6.2.   Evoluția volumelor importate și a prețurilor la importul din țara în cauză în cazul abrogării măsurilor

| (105) | Trebuie amintit faptul că, chiar în cazul existenței măsurilor antisubvenție, importurile din țara în cauză au deținut o cotă de piață de 9,7 % în cursul PAR. |
| --- | --- |

(105)

Trebuie amintit faptul că, chiar în cazul existenței măsurilor antisubvenție, importurile din țara în cauză au deținut o cotă de piață de 9,7 % în cursul PAR.

| (106) | În urma anchetei s-a ajuns la concluzia că producătorul-exportator din India care a cooperat deține capacități neutilizate semnificative, de peste 30 % din consumul comunitar. Capacitățile neutilizate respective indică faptul că producătorul-exportator menționat are posibilitatea de a-și crește producția curentă și astfel de a crește exporturile de acid sulfanilic către Comunitate. |
| --- | --- |

(106)

În urma anchetei s-a ajuns la concluzia că producătorul-exportator din India care a cooperat deține capacități neutilizate semnificative, de peste 30 % din consumul comunitar. Capacitățile neutilizate respective indică faptul că producătorul-exportator menționat are posibilitatea de a-și crește producția curentă și astfel de a crește exporturile de acid sulfanilic către Comunitate.

| (107) | Trebuie remarcată, de asemenea, o ușoară diminuare a consumului comunitar în cursul perioadei luate în considerare și nu există indicii asupra posibilității unei cereri care să absoarbă, în următorii ani, creșterea potențială a importurilor din India în cazul suspendării măsurilor. În această eventualitate, este foarte probabil că exporturile de acid sulfanilic din India vor înlocui o mare parte din vânzările realizate de industria comunitară, întrucât prețurile la import ar putea fi mai scăzute față de cele din industria comunitară. |
| --- | --- |

(107)

Trebuie remarcată, de asemenea, o ușoară diminuare a consumului comunitar în cursul perioadei luate în considerare și nu există indicii asupra posibilității unei cereri care să absoarbă, în următorii ani, creșterea potențială a importurilor din India în cazul suspendării măsurilor. În această eventualitate, este foarte probabil că exporturile de acid sulfanilic din India vor înlocui o mare parte din vânzările realizate de industria comunitară, întrucât prețurile la import ar putea fi mai scăzute față de cele din industria comunitară.

| (108) | S-a stabilit în urma anchetei faptul că piața comunitară își păstrează atractivitatea față de producătorul-exportator din India. Într-adevăr, s-a constatat că prețul mediu la export pentru vânzările către alte țări terțe s-a situat cu mult sub prețul mediu la export al vânzărilor către Comunitate. Faptul că nu s-a constatat nicio subcotare a prețurilor la exportul din India se explică prin angajamentele privind prețurile și, indirect, prin măsurile aplicate pentru India. Cu toate acestea, chiar și având în vedere aspectele menționate, prețurile CIF la exportul din India s-au constatat, în medie, a fi mai mici decât prețul mediu din industria comunitară (aproximativ 7 %). |
| --- | --- |

(108)

S-a stabilit în urma anchetei faptul că piața comunitară își păstrează atractivitatea față de producătorul-exportator din India. Într-adevăr, s-a constatat că prețul mediu la export pentru vânzările către alte țări terțe s-a situat cu mult sub prețul mediu la export al vânzărilor către Comunitate. Faptul că nu s-a constatat nicio subcotare a prețurilor la exportul din India se explică prin angajamentele privind prețurile și, indirect, prin măsurile aplicate pentru India. Cu toate acestea, chiar și având în vedere aspectele menționate, prețurile CIF la exportul din India s-au constatat, în medie, a fi mai mici decât prețul mediu din industria comunitară (aproximativ 7 %).

| (109) | Prin urmare, este posibil ca, fără să se fi instituit vreo măsură, producătorul-exportator din India să aibă stimulente de a folosi cantități semnificative de capacități neutilizate și de a-și redirecționa exporturile efectuate către alte țări terțe spre piața comunitară, mult mai atractivă, la niveluri de preț situate semnificativ sub nivelurile actuale ale prețurilor din industria comunitară. |
| --- | --- |

(109)

Prin urmare, este posibil ca, fără să se fi instituit vreo măsură, producătorul-exportator din India să aibă stimulente de a folosi cantități semnificative de capacități neutilizate și de a-și redirecționa exporturile efectuate către alte țări terțe spre piața comunitară, mult mai atractivă, la niveluri de preț situate semnificativ sub nivelurile actuale ale prețurilor din industria comunitară.

6.3.   Constatări privind probabilitatea reapariției prejudiciului

| (110) | Pe baza celor mai sus menționate, se poate ajunge la concluzia că, în cazul expirării măsurilor, este foarte probabil că importurile pe piața comunitară din țara în cauză ar avea volume considerabile și ar beneficia de prețuri subvenționate, care s-ar situa sub prețurile industriei comunitare. Este foarte probabil că efectul situației menționate ar fi acela de apariție a unei tendințe de scădere a prețurilor pe piața comunitară, ceea ce ar putea avea un impact negativ asupra situației economice a industriei comunitare. Acest lucru ar duce, în special, la un regres în ceea ce privește refacerea realizată parțial în perioada luată în considerare, conducând la reapariția probabilă a prejudiciului. |
| --- | --- |

(110)

Pe baza celor mai sus menționate, se poate ajunge la concluzia că, în cazul expirării măsurilor, este foarte probabil că importurile pe piața comunitară din țara în cauză ar avea volume considerabile și ar beneficia de prețuri subvenționate, care s-ar situa sub prețurile industriei comunitare. Este foarte probabil că efectul situației menționate ar fi acela de apariție a unei tendințe de scădere a prețurilor pe piața comunitară, ceea ce ar putea avea un impact negativ asupra situației economice a industriei comunitare. Acest lucru ar duce, în special, la un regres în ceea ce privește refacerea realizată parțial în perioada luată în considerare, conducând la reapariția probabilă a prejudiciului.

7.   INTERESUL COMUNITAR

7.1.   Introducere

| (111) | În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antisubvenție în vigoare ar fi contrară sau nu interesului Comunității în ansamblu. Stabilirea interesului Comunității are la bază o apreciere a tuturor intereselor implicate. |
| --- | --- |

(111)

În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antisubvenție în vigoare ar fi contrară sau nu interesului Comunității în ansamblu. Stabilirea interesului Comunității are la bază o apreciere a tuturor intereselor implicate.

| (112) | În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, adică analizează o situație în care sunt deja în vigoare anumite măsuri antisubvenție, permite evaluarea oricărui impact negativ anormal al măsurilor antisubvenție actuale asupra părților în cauză. |
| --- | --- |

(112)

În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, adică analizează o situație în care sunt deja în vigoare anumite măsuri antisubvenție, permite evaluarea oricărui impact negativ anormal al măsurilor antisubvenție actuale asupra părților în cauză.

| (113) | Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda constatărilor asupra probabilității reapariției subvențiilor prejudiciabile, există motive imperative care ar putea duce la concluzia că nu este în interesul Comunității să mențină măsurile în acest caz particular. |
| --- | --- |

(113)

Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda constatărilor asupra probabilității reapariției subvențiilor prejudiciabile, există motive imperative care ar putea duce la concluzia că nu este în interesul Comunității să mențină măsurile în acest caz particular.

7.2.   Interesul industriei comunitare

| (114) | Se poate în mod rezonabil estima că industria comunitară va beneficia în continuare de pe urma măsurilor instituite în prezent și va continua procesul de refacere prin recâștigarea cotei de piață și îmbunătățirea rentabilității. În cazul în care măsurile nu sunt menținute, este posibil ca industria comunitară să sufere din nou prejudicii din creșterea importurilor la prețuri subvenționate din țara în cauză și ca situația financiară a acesteia, destul de fragilă în prezent, să se deterioreze. |
| --- | --- |

(114)

Se poate în mod rezonabil estima că industria comunitară va beneficia în continuare de pe urma măsurilor instituite în prezent și va continua procesul de refacere prin recâștigarea cotei de piață și îmbunătățirea rentabilității. În cazul în care măsurile nu sunt menținute, este posibil ca industria comunitară să sufere din nou prejudicii din creșterea importurilor la prețuri subvenționate din țara în cauză și ca situația financiară a acesteia, destul de fragilă în prezent, să se deterioreze.

| (115) | Prin urmare, se poate ajunge la concluzia că o continuare a măsurilor ar fi în interesul industriei comunitare. |
| --- | --- |

(115)

Prin urmare, se poate ajunge la concluzia că o continuare a măsurilor ar fi în interesul industriei comunitare.

7.3.   Interesul importatorilor

| (116) | Trebuie reamintit faptul că, în urma anchetei inițiale, s-a constatat că impunerea de măsuri nu ar fi avut un impact considerabil asupra importatorilor comunitari de acid sulfanilic. Constatarea menționată pare să fie confirmată de lipsa de cooperare în cadrul anchetei. Prin urmare, nu au fost prezentate motive întemeiate pentru a se ajunge la concluzia că instituirea măsurilor ar contraveni interesului importatorilor. |
| --- | --- |

(116)

Trebuie reamintit faptul că, în urma anchetei inițiale, s-a constatat că impunerea de măsuri nu ar fi avut un impact considerabil asupra importatorilor comunitari de acid sulfanilic. Constatarea menționată pare să fie confirmată de lipsa de cooperare în cadrul anchetei. Prin urmare, nu au fost prezentate motive întemeiate pentru a se ajunge la concluzia că instituirea măsurilor ar contraveni interesului importatorilor.

7.4.   Interesul utilizatorilor

| (117) | Comisia a înaintat chestionare tuturor celor 31 de utilizatori cunoscuți, dintre care numai 4 și-au înaintat răspunsurile la chestionar. Trei dintre răspunsurile la chestionar au fost primite de la societăți comunitare producătoare de înălbitori optici, iar cel de-al patrulea a fost primit de la o societate producătoare de vopsele. Cu toate acestea, informațiile furnizate de toți acești utilizatori în legătură cu efectul măsurilor și proporția reprezentată de acidul sulfanilic în cadrul costurilor de producție nu au fost relevante. |
| --- | --- |

(117)

Comisia a înaintat chestionare tuturor celor 31 de utilizatori cunoscuți, dintre care numai 4 și-au înaintat răspunsurile la chestionar. Trei dintre răspunsurile la chestionar au fost primite de la societăți comunitare producătoare de înălbitori optici, iar cel de-al patrulea a fost primit de la o societate producătoare de vopsele. Cu toate acestea, informațiile furnizate de toți acești utilizatori în legătură cu efectul măsurilor și proporția reprezentată de acidul sulfanilic în cadrul costurilor de producție nu au fost relevante.

| (118) | Volumul importurilor pentru produsul în cauză efectuate de cei patru utilizatori a reprezentat 47,3 % din totalul importurilor în Comunitate. În plus, întrucât acești patru utilizatori achiziționează volume semnificative de acid sulfanilic de la industria comunitară, consumul cumulat al acestora a reprezentat 40 % din consumul comunitar în cursul PAR. |
| --- | --- |

(118)

Volumul importurilor pentru produsul în cauză efectuate de cei patru utilizatori a reprezentat 47,3 % din totalul importurilor în Comunitate. În plus, întrucât acești patru utilizatori achiziționează volume semnificative de acid sulfanilic de la industria comunitară, consumul cumulat al acestora a reprezentat 40 % din consumul comunitar în cursul PAR.

| (119) | Trei dintre utilizatori au comunicat același punct de vedere, de opoziție față de continuarea măsurilor, pe motiv că industria comunitară are o capacitate insuficientă de producție pentru acoperirea cererii interne și pe motiv că măsurile le afectează negativ competitivitatea la produsele din aval. Cel de-al patrulea utilizator nu a comunicat o părere pentru sau împotriva menținerii măsurilor. |
| --- | --- |

(119)

Trei dintre utilizatori au comunicat același punct de vedere, de opoziție față de continuarea măsurilor, pe motiv că industria comunitară are o capacitate insuficientă de producție pentru acoperirea cererii interne și pe motiv că măsurile le afectează negativ competitivitatea la produsele din aval. Cel de-al patrulea utilizator nu a comunicat o părere pentru sau împotriva menținerii măsurilor.

| (120) | În ceea ce privește aprovizionarea pe piața comunitară, se remarcă faptul că actuala capacitate de producție a industriei comunitare i-ar permite să satisfacă aproximativ 80 % din consumul comunitar. De asemenea, este necesar să se sublinieze că industria comunitară a investit în instalații noi, pentru a crește producția proprie de acid sulfanilic în stare pură. În orice caz, obiectivul măsurilor nu este de a împiedica importurile din țara în cauză să intre pe piața comunitară, ci de a face în așa fel încât respectivele importuri să fie efectuate la prețuri nesubvenționate și neprejudiciabile. Prin urmare, este de așteptat ca importurile din țări în cauză să continue să intre pe piață, după cum a fost cazul în urma instituirii măsurilor în 2002. |
| --- | --- |

(120)

În ceea ce privește aprovizionarea pe piața comunitară, se remarcă faptul că actuala capacitate de producție a industriei comunitare i-ar permite să satisfacă aproximativ 80 % din consumul comunitar. De asemenea, este necesar să se sublinieze că industria comunitară a investit în instalații noi, pentru a crește producția proprie de acid sulfanilic în stare pură. În orice caz, obiectivul măsurilor nu este de a împiedica importurile din țara în cauză să intre pe piața comunitară, ci de a face în așa fel încât respectivele importuri să fie efectuate la prețuri nesubvenționate și neprejudiciabile. Prin urmare, este de așteptat ca importurile din țări în cauză să continue să intre pe piață, după cum a fost cazul în urma instituirii măsurilor în 2002.

| (121) | Trebuie, de asemenea, observat faptul că producția de acid sulfanilic în afara Comunității se limitează în prezent la câteva țări ale lumii, printre care India, RPC și SUA. Prin urmare, este important să se permită industriei comunitare să poată funcționa în condiții de competiție eficiente, astfel încât produsul să poată fi furnizat în continuare pe plan intern tuturor utilizatorilor din cadrul Comunității. |
| --- | --- |

(121)

Trebuie, de asemenea, observat faptul că producția de acid sulfanilic în afara Comunității se limitează în prezent la câteva țări ale lumii, printre care India, RPC și SUA. Prin urmare, este important să se permită industriei comunitare să poată funcționa în condiții de competiție eficiente, astfel încât produsul să poată fi furnizat în continuare pe plan intern tuturor utilizatorilor din cadrul Comunității.

| (122) | În ceea ce privește competitivitatea utilizatorilor, trebuie observat că, deși nu au fost obținute suficiente informații de la utilizatori în cadrul prezentei anchete, s-a demonstrat, în cadrul anchetei inițiale, faptul că măsurile antisubvenție ar crește prețurile integrale ale înălbitorilor optici și ale vopselurilor care conțin acid sulfanilic cu mai puțin de 1 %. |
| --- | --- |

(122)

În ceea ce privește competitivitatea utilizatorilor, trebuie observat că, deși nu au fost obținute suficiente informații de la utilizatori în cadrul prezentei anchete, s-a demonstrat, în cadrul anchetei inițiale, faptul că măsurile antisubvenție ar crește prețurile integrale ale înălbitorilor optici și ale vopselurilor care conțin acid sulfanilic cu mai puțin de 1 %.

| (123) | Pe baza celor de mai sus, ca și în cazul constatărilor la care s-a ajuns în urma anchetei inițiale și având în vedere ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, se consideră că menținerea măsurilor antisubvenție existente nu ar avea un efect negativ important asupra situației utilizatorilor. |
| --- | --- |

(123)

Pe baza celor de mai sus, ca și în cazul constatărilor la care s-a ajuns în urma anchetei inițiale și având în vedere ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, se consideră că menținerea măsurilor antisubvenție existente nu ar avea un efect negativ important asupra situației utilizatorilor.

7.5.   Constatări cu privire la interesul comunitar

| (124) | Din motivele prezentate anterior, se poate ajunge la concluzia că nu există motive imperative împotriva menținerii măsurilor antisubvenție actuale. |
| --- | --- |

(124)

Din motivele prezentate anterior, se poate ajunge la concluzia că nu există motive imperative împotriva menținerii măsurilor antisubvenție actuale.

8.   MĂSURI COMPENSATORII

| (125) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea și modificarea măsurilor existente. De asemenea, a fost acordat un termen pentru a permite părților interesate să formuleze observații și comentarii. Nu au fost primite comentarii care să determine modificarea constatărilor menționate. |
| --- | --- |

(125)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea și modificarea măsurilor existente. De asemenea, a fost acordat un termen pentru a permite părților interesate să formuleze observații și comentarii. Nu au fost primite comentarii care să determine modificarea constatărilor menționate.

| (126) | Având în vedere constatările stabilite în contextul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor cu privire la probabilitatea continuării subvențiilor sau a reapariției prejudiciului precum și interesul comunitar, măsurile compensatorii la importurile de acid sulfanilic originar din India ar trebui menținute pentru a împiedica reapariția prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile subvenționate. |
| --- | --- |

(126)

Având în vedere constatările stabilite în contextul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor cu privire la probabilitatea continuării subvențiilor sau a reapariției prejudiciului precum și interesul comunitar, măsurile compensatorii la importurile de acid sulfanilic originar din India ar trebui menținute pentru a împiedica reapariția prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile subvenționate.

| (127) | În ceea ce privește constatările în urma reexaminării intermediare parțiale limitate la nivelul subvenționării pentru producătorul-exportator din India care a cooperat, se consideră oportună modificarea nivelului taxei compensatorii aplicabile de la 7,1 % la 4,7 %. Întrucât producătorul-exportator care a cooperat a deținut 100 % din exporturile de acid sulfanilic din India către Comunitate în cursul PAR, se consideră oportun ca același nivel al taxei să se aplice și în cazul importului produselor aparținând altor producători din India. Taxa nu se aplică în cazul importurilor de produs în cauză care a fost produs și vândut la export către Comunitate de către producătorul-exportator care a cooperat și al cărui angajament a fost acceptat prin Decizia 2006/37/CE a Comisiei. În acest sens, se remarcă faptul că prețurile minime de import din cadrul angajamentului acceptat din partea societății din India au fost modificate astfel încât să reflecte scăderea nivelului global combinat al taxei (antidumping și compensatorii) aplicabile acestei societăți. |
| --- | --- |

(127)

În ceea ce privește constatările în urma reexaminării intermediare parțiale limitate la nivelul subvenționării pentru producătorul-exportator din India care a cooperat, se consideră oportună modificarea nivelului taxei compensatorii aplicabile de la 7,1 % la 4,7 %. Întrucât producătorul-exportator care a cooperat a deținut 100 % din exporturile de acid sulfanilic din India către Comunitate în cursul PAR, se consideră oportun ca același nivel al taxei să se aplice și în cazul importului produselor aparținând altor producători din India. Taxa nu se aplică în cazul importurilor de produs în cauză care a fost produs și vândut la export către Comunitate de către producătorul-exportator care a cooperat și al cărui angajament a fost acceptat prin Decizia 2006/37/CE a Comisiei. În acest sens, se remarcă faptul că prețurile minime de import din cadrul angajamentului acceptat din partea societății din India au fost modificate astfel încât să reflecte scăderea nivelului global combinat al taxei (antidumping și compensatorii) aplicabile acestei societăți.

| (128) | Modificarea nivelului taxei compensatorii va avea un impact asupra taxei antidumping definitive de 18,3 % instituite asupra importurilor de acid sulfanilic din India prin Regulamentul (CE) nr. 1000/2008, astfel cum a fost aceasta modificată pentru evitarea dublei contabilizări a efectelor beneficiilor din partea subvențiilor asupra exporturilor (trebuie subliniat faptul că taxa antidumping definitivă a avut la bază marja de dumping, întrucât s-a constatat că respectiva marjă este inferioară nivelului de eliminare a prejudiciului). În conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază și cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază antidumping, niciun produs nu poate fi supus în același timp unor măsuri antidumping și unor măsuri compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. În urma anchetei inițiale s-a constatat că unele dintre sistemele de subvenționare supuse anchetei considerate pasibile de măsuri compensatorii reprezentau subvenții la export în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază antisubvenții. În consecință, subvențiile respective afectau prețul de export al producătorului-exportator din India, ducând astfel la o marjă de dumping mai ridicată. Prin urmare, în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază, taxa antidumping definitivă a fost ajustată pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive care contracarează efectul subvențiilor la export (a se vedea considerentul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1339/2002). |
| --- | --- |

(128)

Modificarea nivelului taxei compensatorii va avea un impact asupra taxei antidumping definitive de 18,3 % instituite asupra importurilor de acid sulfanilic din India prin Regulamentul (CE) nr. 1000/2008, astfel cum a fost aceasta modificată pentru evitarea dublei contabilizări a efectelor beneficiilor din partea subvențiilor asupra exporturilor (trebuie subliniat faptul că taxa antidumping definitivă a avut la bază marja de dumping, întrucât s-a constatat că respectiva marjă este inferioară nivelului de eliminare a prejudiciului). În conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază și cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază antidumping, niciun produs nu poate fi supus în același timp unor măsuri antidumping și unor măsuri compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. În urma anchetei inițiale s-a constatat că unele dintre sistemele de subvenționare supuse anchetei considerate pasibile de măsuri compensatorii reprezentau subvenții la export în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază antisubvenții. În consecință, subvențiile respective afectau prețul de export al producătorului-exportator din India, ducând astfel la o marjă de dumping mai ridicată. Prin urmare, în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază, taxa antidumping definitivă a fost ajustată pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive care contracarează efectul subvențiilor la export (a se vedea considerentul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1339/2002).

| (129) | În consecință, taxa antidumping definitivă pentru India trebuie modificată acum pentru a avea în vedere nivelul revizuit al beneficiului primit din subvențiile la export în cursul PAR corespunzătoare anchetei antisubvenție actuale. Întrucât beneficiile din subvențiile pentru export au reprezentat 4,1 % în cursul PAR respective, iar nivelul marjei de dumping stabilite inițial în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1339/2002 al Consiliului a fost de 24,6 %, nivelul revizuit al taxei antidumping ar trebui să fie de 20,5 %. Regulamentul (CE) nr. 1000/2008 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(129)

În consecință, taxa antidumping definitivă pentru India trebuie modificată acum pentru a avea în vedere nivelul revizuit al beneficiului primit din subvențiile la export în cursul PAR corespunzătoare anchetei antisubvenție actuale. Întrucât beneficiile din subvențiile pentru export au reprezentat 4,1 % în cursul PAR respective, iar nivelul marjei de dumping stabilite inițial în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1339/2002 al Consiliului a fost de 24,6 %, nivelul revizuit al taxei antidumping ar trebui să fie de 20,5 %. Regulamentul (CE) nr. 1000/2008 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă compensatorie definitivă la importurile de acid sulfanilic care se încadrează la codul NC ex 2921 42 10 (cod TARIC 2921421060) originar din India.

(2)   Nivelul taxei compensatorii definitive aplicabile prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilește la 4,7 %.

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (1), taxa compensatorie definitivă nu se aplică importurilor puse în liberă circulație în conformitate cu articolul 2.

(4)   În absența unor dispoziții contrare, sunt aplicabile dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.

Articolul 2

(1)   Produsele importate în vederea punerii în liberă circulație care au fost facturate de către societățile care au oferit un angajament acceptat de către Comisie și care sunt menționate în Decizia 2006/37/CE a Comisiei, cu modificările ulterioare, sunt scutite de taxele compensatorii instituite prin articolul 1, cu următoarele condiții:

| — | să fie fabricate, expediate și facturate direct de către societățile în cauză către primul client independent din Comunitate; și |
| --- | --- |

—

să fie fabricate, expediate și facturate direct de către societățile în cauză către primul client independent din Comunitate; și

| — | importurile respective să fie însoțite de o factură de conformitate, conținând cel puțin elementele și declarația prevăzute în anexa la prezentul regulament; și |
| --- | --- |

—

importurile respective să fie însoțite de o factură de conformitate, conținând cel puțin elementele și declarația prevăzute în anexa la prezentul regulament; și

| — | mărfurile declarate și prezentate în vamă să corespundă cu exactitate descrierii din factura de conformitate. |
| --- | --- |

—

mărfurile declarate și prezentate în vamă să corespundă cu exactitate descrierii din factura de conformitate.

(2)   O datorie vamală ia naștere în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație ori de câte ori se constată, în legătură cu bunurile descrise la articolul 1 care sunt scutite de taxe în condițiile prevăzute la alineatul (1), că una sau mai multe dintre condițiile respective nu sunt îndeplinite. Condiția stabilită la a doua liniuță de la alineatul (1) se consideră a nu fi îndeplinită în cazul în care se constată că factura de conformitate nu respectă dispozițiile anexei sau nu este autentică sau în cazul în care Comisia și-a retras acceptul pentru angajament, în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 sau cu articolul 13 alineatul (9) din regulamentul de bază antisubvenție prin intermediul unui regulament sau al unei decizii care se referă la o anumită tranzacție și care declară că factura sau facturile respective nu sunt valabile.

(3)   Importatorii au obligația de a accepta drept risc comercial normal faptul că neîndeplinirea de către oricare dintre părți a uneia sau mai multora dintre condițiile indicate la alineatul (1) și definite în continuare la alineatul (2) poate da naștere unei datorii vamale, în conformitate cu articolul 201 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (15). Datoria vamală apărută se recuperează la retragerea de către Comisie a acceptării angajamentului.

Articolul 3

Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1000/2008 se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele menționate la alineatul (1), se stabilește după cum urmează:

| Țara | Taxă definitivă (%) |
| --- | --- |
| Republica Populară Chineză | 33,7 |
| India | 20,5” |

Țara

Taxă definitivă (%)

Republica Populară Chineză

33,7

India

20,5”

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 13 octombrie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

B. KOUCHNER

---

(1)  JO L 288, 21.10.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 196, 25.7.2002, p. 1.

2

(3)  JO L 196, 25.7.2002, p. 11.

3

(4)  JO L 196, 25.7.2002, p. 36.

4

(5)  JO L 80, 18.3.2004, p. 29.

5

(6)  JO C 101, 27.4.2005, p. 34.

6

(7)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

7

(8)  JO L 22, 26.1.2006, p. 52.

8

(9)  JO L 22, 26.1.2006, p. 5.

9

(10)  JO L 275, 16.10.2008, p. 1.

10

(11)  JO C 272, 9.11.2006, p. 18.

11

(12)  JO C 171, 24.7.2007, p. 14.

12

(13)  JO C 229, 29.9.2007, p. 9.

13

(14)  Subvențiile marcate cu asterisc sunt subvenții la export.

14

(15)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

15

---

ANEXĂ

Elemente care trebuie indicate în factura comercială care însoțește vânzările de acid sulfanilic ale societății către Comunitate, care fac obiectul angajamentului:

| 1. | Titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ CARE ÎNSOȚEȘTE BUNURI CARE FAC OBIECTUL UNUI ANGAJAMENT”. |
| --- | --- |

1.

Titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ CARE ÎNSOȚEȘTE BUNURI CARE FAC OBIECTUL UNUI ANGAJAMENT”.

| 2. | Denumirea societății, astfel cum este menționată la articolul 1 din Decizia 2006/37/CE a Comisiei de acceptare a angajamentului, care emite factura comercială. |
| --- | --- |

2.

Denumirea societății, astfel cum este menționată la articolul 1 din Decizia 2006/37/CE a Comisiei de acceptare a angajamentului, care emite factura comercială.

| 3. | Numărul facturii comerciale. |
| --- | --- |

3.

Numărul facturii comerciale.

| 4. | Data emiterii facturii comerciale. |
| --- | --- |

4.

Data emiterii facturii comerciale.

| 5. | Codul adițional TARIC, în temeiul căruia bunurile menționate pe factură urmează să fie vămuite la frontiera comunitară. |
| --- | --- |

5.

Codul adițional TARIC, în temeiul căruia bunurile menționate pe factură urmează să fie vămuite la frontiera comunitară.

| 6. | Denumirea exactă a bunurilor, inclusiv:






  — | codul numeric al produsului (PCN) folosit în scopul angajamentului (de exemplu: „PA99”, „PS85” sau „TA98”); |
| --- | --- | --- |

6.

Denumirea exactă a bunurilor, inclusiv:

—

codul numeric al produsului (PCN) folosit în scopul angajamentului (de exemplu: „PA99”, „PS85” sau „TA98”);

| — | specificațiile tehnice/fizice ale PCN, respectiv pudră albă în stare liberă pentru „PA99” și „PS85” și pudră gri în stare liberă pentru „TA98”; |
| --- | --- |

—

specificațiile tehnice/fizice ale PCN, respectiv pudră albă în stare liberă pentru „PA99” și „PS85” și pudră gri în stare liberă pentru „TA98”;

| — | codul numeric al produsului societății (CPC) (după caz); |
| --- | --- |

—

codul numeric al produsului societății (CPC) (după caz);

| — | codul NC; |
| --- | --- |

—

codul NC;

| — | cantitatea (a se specifica în tone). |
| --- | --- |

—

cantitatea (a se specifica în tone).

| 7. | Descrierea condițiilor de vânzare, inclusiv:






  — | prețul pe tonă; |
| --- | --- | --- |

7.

Descrierea condițiilor de vânzare, inclusiv:

—

prețul pe tonă;

| — | condițiile de plată aplicabile; |
| --- | --- |

—

condițiile de plată aplicabile;

| — | condițiile de livrare aplicabile; |
| --- | --- |

—

condițiile de livrare aplicabile;

| — | valoarea totală a reducerilor și rabaturilor. |
| --- | --- |

—

valoarea totală a reducerilor și rabaturilor.

| 8. | Numele societății care acționează ca importator în Comunitate pentru care se emite direct de către societate factura comercială care însoțește bunurile care fac obiectul unui angajament. |
| --- | --- |

8.

Numele societății care acționează ca importator în Comunitate pentru care se emite direct de către societate factura comercială care însoțește bunurile care fac obiectul unui angajament.

| 9. | Numele reprezentantului oficial al societății care a emis factura comercială, precum și declarația de mai jos, semnată:
  „Subsemnatul, certific faptul că vânzarea pentru export direct în Comunitatea Europeană a bunurilor care fac obiectul prezentei facturi este efectuată în cadrul și conform condițiilor angajamentului oferit de [SOCIETATEA] și acceptat de Comisia Europeană prin Decizia 2006/37/CE. Declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

9.

Numele reprezentantului oficial al societății care a emis factura comercială, precum și declarația de mai jos, semnată:

„Subsemnatul, certific faptul că vânzarea pentru export direct în Comunitatea Europeană a bunurilor care fac obiectul prezentei facturi este efectuată în cadrul și conform condițiilor angajamentului oferit de [SOCIETATEA] și acceptat de Comisia Europeană prin Decizia 2006/37/CE. Declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.”

---

| 17.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 276/21

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1011/2008 AL COMISIEI

din 16 octombrie 2008

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 17 octombrie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 octombrie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 17.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 276/23

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1012/2008 AL COMISIEI

din 14 octombrie 2008

de interzicere a pescuitului de cod în subdiviziunile 25-32 ale Mării Baltice (apele CE) de către navele care arborează pavilionul Poloniei

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1404/2007 al Consiliului din 26 noiembrie 2007 de stabilire a posibilităților de pescuit și a condițiilor aferente pentru anumite resurse halieutice și grupuri de resurse halieutice, aplicabile în Marea Baltică pentru 2008 (3) stabilește cotele pentru anul 2008. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1404/2007 al Consiliului din 26 noiembrie 2007 de stabilire a posibilităților de pescuit și a condițiilor aferente pentru anumite resurse halieutice și grupuri de resurse halieutice, aplicabile în Marea Baltică pentru 2008 (3) stabilește cotele pentru anul 2008.

| (2) | În conformitate cu informațiile primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în statul membru respectiv au epuizat cota alocată pentru 2008. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu informațiile primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în statul membru respectiv au epuizat cota alocată pentru 2008.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din stocul respectiv, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării de pește din acesta, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din stocul respectiv, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării de pește din acesta,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2008 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament, pentru stocul indicat în aceeași anexă, se consideră epuizată de la data stabilită în anexa menționată.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizat de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în statul membru respectiv este interzis începând cu data stabilită în anexă. Se interzic păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea de pește din stocul respectiv, capturat de navele în cauză după data indicată.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 octombrie 2008.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1.

2

(3)  JO L 312, 30.11.2007, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 01/BAL |
| --- | --- |
| Stat membru | POL |
| Stoc | COD/3DX32. |
| Specia | Cod (Gadus morhua) |
| Zonă | Apele comunitare din subdiviziunile 25-32 |
| Dată | 26.9.2008 |

Nr.

01/BAL

Stat membru

POL

Stoc

COD/3DX32.

Specia

Cod (Gadus morhua)

Zonă

Apele comunitare din subdiviziunile 25-32

Dată

26.9.2008

---

| 17.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 276/25

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1013/2008 AL COMISIEI

din 15 octombrie 2008

de interzicere a pescuitului de limbă-de-mare în apele din zonele VIIf și VIIg de către navele care arborează pavilionul Irlandei

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) prevede cotele pentru anul 2008. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) prevede cotele pentru anul 2008.

| (2) | În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în statul membru în cauză au epuizat cota alocată pentru 2008. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în statul membru în cauză au epuizat cota alocată pentru 2008.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării de pește din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării de pește din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată, pentru 2008, statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data menționată în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuat de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau înmatriculate în statul membru respectiv se interzice începând cu data fixată în anexa respectivă. Se interzic păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea de pește din stocul respectiv capturat de navele în cauză după data indicată.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 octombrie 2008.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1.

2

(3)  JO L 19, 23.1.2008, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | IRL |
| Stoc | SOL/7FG. |
| Specie | Limbă-de-mare (Solea solea) |
| Zonă | VIIf și VIIg |
| Dată | 1.8.2008 |

Nr.

45/T&Q

Stat membru

IRL

Stoc

SOL/7FG.

Specie

Limbă-de-mare (Solea solea)

Zonă

VIIf și VIIg

Dată

1.8.2008

---

| 17.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 276/27

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1014/2008 AL COMISIEI

din 16 octombrie 2008

de înregistrare a unor denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [České pivo (IGP), Cebreiro (DOP)]

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „České pivo” depusă de Republica Cehă și cererea de înregistrare a denumirii „Cebreiro” depusă de Spania au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „České pivo” depusă de Republica Cehă și cererea de înregistrare a denumirii „Cebreiro” depusă de Spania au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost notificată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, aceste denumiri trebuie, prin urmare, înregistrate, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost notificată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, aceste denumiri trebuie, prin urmare, înregistrate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirile care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 octombrie 2008.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO C 16, 23.1.2008, p. 14 (České pivo), JO C 16, 23.1.2008, p. 23 (Cebreiro).

2

---

ANEXĂ

| 1. | Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:






  Clasa 1.3. | Brânzeturi |
| --- | --- | --- |

1.

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.3.

Brânzeturi

SPANIA

Cebreiro (DOP)

| 2. | Produse alimentare prevăzute în anexa I la regulament:






  Clasa 2.1. | Bere |
| --- | --- | --- |

2.

Produse alimentare prevăzute în anexa I la regulament:

Clasa 2.1.

Bere

REPUBLICA CEHĂ

České pivo (IGP)

---

| 17.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 276/29

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1015/2008 AL COMISIEI

din 16 octombrie 2008

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1003/2008 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 16 octombrie 2008

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 privind normele de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește taxele la import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Taxele de import în sectorul cerealelor aplicabile începând cu 16 octombrie 2008 au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1003/2008 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

Taxele de import în sectorul cerealelor aplicabile începând cu 16 octombrie 2008 au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1003/2008 al Comisiei (3).

| (2) | Având în vedere că media calculată a taxelor de import prezintă o diferență de 5 EUR/t față de taxa stabilită, trebuie să se efectueze ajustarea corespunzătoare a taxelor de import stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1003/2008. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere că media calculată a taxelor de import prezintă o diferență de 5 EUR/t față de taxa stabilită, trebuie să se efectueze ajustarea corespunzătoare a taxelor de import stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1003/2008.

| (3) | Este necesară modificarea, în consecință, a Regulamentului (CE) nr. 1003/2008, |
| --- | --- |

(3)

Este necesară modificarea, în consecință, a Regulamentului (CE) nr. 1003/2008,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 1003/2008 se înlocuiesc cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 17 octombrie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 octombrie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 161, 29.6.1996, p. 125.

2

(3)  JO L 275, 16.10.2008, p. 34.

3

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 aplicabile de la 17 octombrie 2008

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 (2) |
| de calitate medie | 0,00 (2) |
| de calitate inferioară | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | GRÂU comun, pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid | 8,68 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât pentru sămânță (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 19,11 (2) |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00 (2)

de calitate medie

0,00 (2)

de calitate inferioară

0,00 (2)

1001 90 91

GRÂU comun, pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00 (2)

1002 00 00

SECARĂ

19,11 (2)

1005 10 90

PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid

8,68

1005 90 00

PORUMB, altul decât pentru sămânță (3)

8,68 (2)

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

19,11 (2)

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Comunitate prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în aplicarea articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei, de o reducere a taxelor, în valoare de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află la Marea Mediterană, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află la Marea Mediterană,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  În temeiul Regulamentului (CE) nr. 608/2008, se suspendă aplicarea acestei taxe.

(3)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

15 octombrie 2008

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur de calitate superioară | Grâu dur de calitate medie (2) | Grâu dur de calitate inferioară (3) | Orz |
| Bursa | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Cotația | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Primă pentru Golf | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 4,76 | — | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur de calitate superioară

Grâu dur de calitate medie (2)

Grâu dur de calitate inferioară (3)

Orz

Bursa

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Cotația

195,25

112,11

—

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Primă pentru Golf

—

16,98

—

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

4,76

—

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:






  Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 17,80 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

19,27 EUR/t

Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

17,80 EUR/t

---

(1)  Primă pozitivă încorporată de 14 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

ORIENTĂRI

Banca Centrală Europeană

| 17.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 276/32

---

ORIENTAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 5 septembrie 2008

de modificare a Orientării BCE/2005/5 din 17 februarie 2005 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene și procedurile de schimb de informații statistice în cadrul Sistemului European al Băncilor Centrale în domeniul statisticilor privind finanțele publice

(BCE/2008/7)

(2008/802/CE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolele 5.1, 5.2, 12.1 și 14.3,

întrucât:

| (1) | Orientarea BCE/2005/5 din 17 februarie 2005 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene și procedurile de schimb de informații statistice în cadrul Sistemului European al Băncilor Centrale în domeniul statisticilor privind finanțele publice (1) impune colectarea de date privind datoria publică deținută de nerezidenții unui stat membru, defalcată în datorie deținută de nerezidenți în interiorul și în afara zonei euro. Aceasta permite compilarea totalului datoriei publice din zona euro deținută de rezidenții din afara zonei euro prin consolidarea pozițiilor din zona euro. Aceasta nu mai este necesară întrucât începând cu martie 2008, ca urmare a implementării sistemelor de colectare a datelor titlu cu titlu combinată cu utilizarea bazei de date centralizate a titlurilor de valoare (Centralised Securities Database, CSDB), totalul datoriei publice din zona euro deținute de rezidenți din afara zonei euro este publicat ca parte din poziția investițională internațională a zonei euro. Orientarea BCE/2004/15 din 16 iulie 2004 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene în domeniul statisticilor privind balanța de plăți și poziția investițională internațională, precum și situația rezervelor internaționale (2) furnizează datele necesare pentru elaborarea acestei statistici. În plus, dezvoltarea ulterioară prevăzută pentru aceste sisteme de colectare a datelor titlu cu titlu și pentru CSDB ar trebui să permită compilarea în timp util a unor detalii suplimentare privind deținerile de titluri de stat în funcție de țară și de sector. Prin urmare, având în vedere că nu mai sunt necesare trimiterile la „datoria deținută de nerezidenți în zona euro” și la „datoria deținută de nerezidenți în afara zonei euro”, acestea ar trebui eliminate din anexele I și II la Orientarea BCE/2005/5 în vederea reducerii la minimum a sarcinii de raportare. |
| --- | --- |

(1)

Orientarea BCE/2005/5 din 17 februarie 2005 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene și procedurile de schimb de informații statistice în cadrul Sistemului European al Băncilor Centrale în domeniul statisticilor privind finanțele publice (1) impune colectarea de date privind datoria publică deținută de nerezidenții unui stat membru, defalcată în datorie deținută de nerezidenți în interiorul și în afara zonei euro. Aceasta permite compilarea totalului datoriei publice din zona euro deținută de rezidenții din afara zonei euro prin consolidarea pozițiilor din zona euro. Aceasta nu mai este necesară întrucât începând cu martie 2008, ca urmare a implementării sistemelor de colectare a datelor titlu cu titlu combinată cu utilizarea bazei de date centralizate a titlurilor de valoare (Centralised Securities Database, CSDB), totalul datoriei publice din zona euro deținute de rezidenți din afara zonei euro este publicat ca parte din poziția investițională internațională a zonei euro. Orientarea BCE/2004/15 din 16 iulie 2004 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene în domeniul statisticilor privind balanța de plăți și poziția investițională internațională, precum și situația rezervelor internaționale (2) furnizează datele necesare pentru elaborarea acestei statistici. În plus, dezvoltarea ulterioară prevăzută pentru aceste sisteme de colectare a datelor titlu cu titlu și pentru CSDB ar trebui să permită compilarea în timp util a unor detalii suplimentare privind deținerile de titluri de stat în funcție de țară și de sector. Prin urmare, având în vedere că nu mai sunt necesare trimiterile la „datoria deținută de nerezidenți în zona euro” și la „datoria deținută de nerezidenți în afara zonei euro”, acestea ar trebui eliminate din anexele I și II la Orientarea BCE/2005/5 în vederea reducerii la minimum a sarcinii de raportare.

| (2) | Derogările enumerate în anexa IV încetează la sfârșitul lunii septembrie 2008, anexa IV devenind astfel redundantă, |
| --- | --- |

(2)

Derogările enumerate în anexa IV încetează la sfârșitul lunii septembrie 2008, anexa IV devenind astfel redundantă,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Orientarea BCE/2005/5 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexele I și II se înlocuiesc cu anexele la prezenta orientare. |
| --- | --- |

1.

Anexele I și II se înlocuiesc cu anexele la prezenta orientare.

| 2. | Anexa IV se elimină. |
| --- | --- |

2.

Anexa IV se elimină.

Articolul 2

Prezenta orientare intră în vigoare la 1 octombrie 2008.

Articolul 3

Prezenta orientare se aplică tuturor băncilor centrale din Eurosistem.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 5 septembrie 2008.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO L 109, 29.4.2005, p. 81.

1

(2)  JO L 354, 30.11.2004, p. 34.

2

---

ANEXA I

„ANEXA I

CERINȚE DE RAPORTARE A DATELOR

Setul complet de date include statisticile privind veniturile și cheltuielile (tabelele 1A, 1B și 1C), statisticile privind ajustarea deficit-datorie (tabelele 2A și 2B) și statisticile privind datoria (tabelele 3A și 3B). Categoriile principale sunt cele evidențiate cu litere aldine, celelalte fiind categorii secundare. Seturile parțiale de date cuprind cel puțin categoriile principale incluse în statisticile privind veniturile și cheltuielile, în statisticile privind ajustarea deficit-datorie sau în statisticile privind datoria. În absența unor prevederi contrare, categoriile se referă la sectorul administrației publice.

STATISTICI PRIVIND VENITURILE ȘI CHELTUIELILE

Tabelul 1A

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Deficit (–) sau excedent (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Deficit (–) sau excedent (+) al administrației centrale | 2 |
| Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor statelor federate | 3 |
| Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor locale | 4 |
| Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor de securitate socială (administrațiilor sistemelor de asigurări sociale) | 5 |
| Deficit (–) sau excedent (+) primar | 6 = 1 + 26 |
| Total venituri | 7 = 9 + 31 |
| Total cheltuieli | 8 = 21 + 33 |
| Venituri curente | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Impozite directe | 10 |
| din care impozite de plătit de societăți | 11 |
| din care impozite de plătit de gospodăriile populației | 12 |
| Impozite indirecte | 13 |
| din care taxa pe valoare adăugată | 14 |
| Contribuții sociale | 15 |
| din care contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor | 16 |
| din care contribuții sociale în sarcina angajaților | 17 |
| Alte venituri curente | 18 |
| din care dobânzi de încasat | 19 |
| Vânzări | 20 |
| Cheltuieli curente | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Transferuri curente | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Plăți sociale | 23 |
| Subvenții de plătit | 24 |
| Alte transferuri curente de plătit | 25 |
| Dobânzi de plătit | 26 |
| Remunerarea angajaților | 27 |
| din care salarii și remunerații | 28 |
| Consum intermediar | 29 |
| Economii brute | 30 = 9 – 21 |
| Venituri din capital | 31 |
| din care impozite pe capital | 32 |
| Cheltuieli de capital | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Investiții | 34 |
| Alte achiziții nete de active nefinanciare | 35 |
| Transferuri de capital de plătit | 36 |
| Posturi pro memoria |
| Deficit (–) sau excedent (+) aferent procedurii de deficit excesiv (PDE) | 37 |
| Dobânzi de plătit aferente procedurii de deficit excesiv (PDE) | 38 |
| Încasări din vânzarea de licențe UMTS | 39 |
| Contribuții sociale efective | 40 |
| Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură | 41 |
| Produs intern brut | 42 |
| Produs intern brut la prețuri constante | 43 |
| Investiții ale administrației publice la prețuri constante | 44 |

Categorie

Număr și relație lineară

Deficit (–) sau excedent (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Deficit (–) sau excedent (+) al administrației centrale

2

Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor statelor federate

3

Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor locale

4

Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor de securitate socială (administrațiilor sistemelor de asigurări sociale)

5

Deficit (–) sau excedent (+) primar

6 = 1 + 26

Total venituri

7 = 9 + 31

Total cheltuieli

8 = 21 + 33

Venituri curente

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Impozite directe

10

din care impozite de plătit de societăți

11

din care impozite de plătit de gospodăriile populației

12

Impozite indirecte

13

din care taxa pe valoare adăugată

14

Contribuții sociale

15

din care contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor

16

din care contribuții sociale în sarcina angajaților

17

Alte venituri curente

18

din care dobânzi de încasat

19

Vânzări

20

Cheltuieli curente

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Transferuri curente

22 = 23 + 24 + 25

Plăți sociale

23

Subvenții de plătit

24

Alte transferuri curente de plătit

25

Dobânzi de plătit

26

Remunerarea angajaților

27

din care salarii și remunerații

28

Consum intermediar

29

Economii brute

30 = 9 – 21

Venituri din capital

31

din care impozite pe capital

32

Cheltuieli de capital

33 = 34 + 35 + 36

Investiții

34

Alte achiziții nete de active nefinanciare

35

Transferuri de capital de plătit

36

Posturi pro memoria

Deficit (–) sau excedent (+) aferent procedurii de deficit excesiv (PDE)

37

Dobânzi de plătit aferente procedurii de deficit excesiv (PDE)

38

Încasări din vânzarea de licențe UMTS

39

Contribuții sociale efective

40

Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură

41

Produs intern brut

42

Produs intern brut la prețuri constante

43

Investiții ale administrației publice la prețuri constante

44

Tabelul 1B

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Plăți ale statului membru la bugetul Uniunii Europene | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Impozite indirecte de încasat la bugetul UE | 2 |
| din care TVA încasată la bugetul UE | 3 |
| Cooperare internațională curentă de plătit de administrația publică la bugetul UE | 4 |
| Transferuri curente diverse de plătit de administrația publică la bugetul UE | 5 |
| din care a patra resursă proprie a UE | 6 |
| Transferuri de capital de plătit de administrația publică la bugetul UE | 7 |
| Cheltuieli ale UE în statul membru | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Subvenții de plătit de la bugetul UE | 9 |
| Transferuri curente de plătit de la bugetul UE administrației publice | 10 |
| Transferuri curente de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice | 11 |
| Transferuri de capital de plătit de la bugetul UE administrației publice | 12 |
| Transferuri de capital de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice | 13 |
| Încasări nete de la bugetul UE (beneficiar net +, contribuabil net –) | 14 = 8 – 1 |
| Posturi pro memoria |
| Costuri de colectare a resurselor proprii | 15 |

Categorie

Număr și relație lineară

Plăți ale statului membru la bugetul Uniunii Europene

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Impozite indirecte de încasat la bugetul UE

2

din care TVA încasată la bugetul UE

3

Cooperare internațională curentă de plătit de administrația publică la bugetul UE

4

Transferuri curente diverse de plătit de administrația publică la bugetul UE

5

din care a patra resursă proprie a UE

6

Transferuri de capital de plătit de administrația publică la bugetul UE

7

Cheltuieli ale UE în statul membru

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Subvenții de plătit de la bugetul UE

9

Transferuri curente de plătit de la bugetul UE administrației publice

10

Transferuri curente de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice

11

Transferuri de capital de plătit de la bugetul UE administrației publice

12

Transferuri de capital de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice

13

Încasări nete de la bugetul UE (beneficiar net +, contribuabil net –)

14 = 8 – 1

Posturi pro memoria

Costuri de colectare a resurselor proprii

15

Tabelul 1C

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Cheltuieli de consum final | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Cheltuieli de consum individual | 2 |
| Cheltuieli de consum colectiv | 3 |
| Remunerarea angajaților | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Consum intermediar | 5 = [1A.29] |
| Transferuri sociale în natură furnizate prin intermediul producătorilor de pe piață | 6 |
| Consum de capital fix | 7 |
| Impozitele pe producție plătite minus subvențiile primite | 8 |
| Excedent net din exploatare | 9 |
| Vânzări | 10 = [1A.20] |
| Posturi pro memoria |
| Cheltuieli de consum final la prețuri constante | 11 |

Categorie

Număr și relație lineară

Cheltuieli de consum final

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Cheltuieli de consum individual

2

Cheltuieli de consum colectiv

3

Remunerarea angajaților

4 = [1A.27]
   (1)

Consum intermediar

5 = [1A.29]

Transferuri sociale în natură furnizate prin intermediul producătorilor de pe piață

6

Consum de capital fix

7

Impozitele pe producție plătite minus subvențiile primite

8

Excedent net din exploatare

9

Vânzări

10 = [1A.20]

Posturi pro memoria

Cheltuieli de consum final la prețuri constante

11

STATISTICI PRIVIND AJUSTAREA DEFICIT – DATORIE

Tabelul 2A

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Deficit (–) sau excedent (+) | 1 = [1A.1] |
| Ajustare între conturile financiare și nefinanciare | 2 = 1 – 3 |
| Tranzacții nete cu active financiare și pasive | 3 = 4 – 15 |
| Tranzacții cu active financiare (consolidate) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Tranzacții cu numerar și depozite | 5 |
| Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen scurt și pe termen lung | 6 |
| Tranzacții cu instrumente financiare derivate | 7 |
| Tranzacții cu credite | 8 |
| Tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație | 9 |
| Privatizări | 10 |
| Infuzii de capital | 11 |
| Altele | 12 |
| Tranzacții cu alte active financiare | 13 |
| din care impozite acumulate minus încasări de taxe în numerar | 14 |
| Tranzacții cu pasive (consolidate) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Tranzacții cu numerar și depozite | 16 |
| Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen scurt | 17 |
| Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen lung | 18 |
| Tranzacții cu instrumente financiare derivate | 19 |
| Tranzacții cu credite | 20 |
| din care credite acordate de banca centrală | 21 |
| Tranzacții cu alte pasive | 22 |
| Tranzacții cu titluri de creanță (consolidate)


  = nevoie de finanțare a administrației publice | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Tranzacții cu titluri de creanță pe termen lung | 24 |
| Tranzacții cu titluri de creanță exprimate în monedă națională | 25 |
| Tranzacții cu titluri de creanță exprimate într-o valută participantă
   (2) | 26 |
| Tranzacții cu titluri de creanță exprimate într-o valută neparticipantă | 27 |
| Alte fluxuri | 28 = 29 + 32 |
| Efectele evaluării asupra datoriei | 29 = 30 + 31 |
| Câștiguri și pierderi din disponibilități în valută | 30 |
| Alte efecte ale evaluării – valoare nominală | 31 |
| Alte variații ale volumului datoriei | 32 |
| Variația datoriei | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Categorie

Număr și relație lineară

Deficit (–) sau excedent (+)

1 = [1A.1]

Ajustare între conturile financiare și nefinanciare

2 = 1 – 3

Tranzacții nete cu active financiare și pasive

3 = 4 – 15

Tranzacții cu active financiare (consolidate)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Tranzacții cu numerar și depozite

5

Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen scurt și pe termen lung

6

Tranzacții cu instrumente financiare derivate

7

Tranzacții cu credite

8

Tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație

9

Privatizări

10

Infuzii de capital

11

Altele

12

Tranzacții cu alte active financiare

13

din care impozite acumulate minus încasări de taxe în numerar

14

Tranzacții cu pasive (consolidate)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Tranzacții cu numerar și depozite

16

Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen scurt

17

Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen lung

18

Tranzacții cu instrumente financiare derivate

19

Tranzacții cu credite

20

din care credite acordate de banca centrală

21

Tranzacții cu alte pasive

22

Tranzacții cu titluri de creanță (consolidate)

= nevoie de finanțare a administrației publice

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Tranzacții cu titluri de creanță pe termen lung

24

Tranzacții cu titluri de creanță exprimate în monedă națională

25

Tranzacții cu titluri de creanță exprimate într-o valută participantă
   (2)

26

Tranzacții cu titluri de creanță exprimate într-o valută neparticipantă

27

Alte fluxuri

28 = 29 + 32

Efectele evaluării asupra datoriei

29 = 30 + 31

Câștiguri și pierderi din disponibilități în valută

30

Alte efecte ale evaluării – valoare nominală

31

Alte variații ale volumului datoriei

32

Variația datoriei

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Tabelul 2B

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Tranzacții cu titluri de creanță – neconsolidate | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Tranzacții cu numerar și depozite (pasive) – neconsolidate | 2 |
| Tranzacții cu titluri de valoare pe termen scurt (pasive) – neconsolidate | 3 |
| Tranzacții cu titluri de valoare pe termen lung (pasive) – neconsolidate | 4 |
| Tranzacții cu credite acordate de banca centrală | 5 |
| Tranzacții cu alte credite (pasive) – neconsolidate | 6 |
| Tranzacții de consolidare | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Tranzacții de consolidare – numerar și depozite | 8 = 2 – [2A.16] |
| Tranzacții de consolidare – titluri de valoare pe termen scurt | 9 = 3 – [2A.17] |
| Tranzacții de consolidare – titluri de valoare pe termen lung | 10 = 4 – [2A.18] |
| Tranzacții de consolidare – credite | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Categorie

Număr și relație lineară

Tranzacții cu titluri de creanță – neconsolidate

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Tranzacții cu numerar și depozite (pasive) – neconsolidate

2

Tranzacții cu titluri de valoare pe termen scurt (pasive) – neconsolidate

3

Tranzacții cu titluri de valoare pe termen lung (pasive) – neconsolidate

4

Tranzacții cu credite acordate de banca centrală

5

Tranzacții cu alte credite (pasive) – neconsolidate

6

Tranzacții de consolidare

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Tranzacții de consolidare – numerar și depozite

8 = 2 – [2A.16]

Tranzacții de consolidare – titluri de valoare pe termen scurt

9 = 3 – [2A.17]

Tranzacții de consolidare – titluri de valoare pe termen lung

10 = 4 – [2A.18]

Tranzacții de consolidare – credite

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

STATISTICI PRIVIND DATORIA

Tabelul 3A

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Datorie | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Datorie – numerar și depozite (pasive) | 2 |
| Datorie – titluri de valoare pe termen scurt (pasive) | 3 |
| Datorie – titluri de valoare pe termen lung (pasive) | 4 |
| Datorie – credite acordate de banca centrală (pasive) | 5 |
| Datorie – alte credite (pasive) | 6 |
| Datorie deținută de rezidenții statului membru | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Datorie deținută de banca centrală | 8 |
| Datorie deținută de alte instituții financiare monetare | 9 |
| Datorie deținută de alte instituții financiare | 10 |
| Datorie deținută de alți rezidenți ai statului membru | 11 |
| Datorie deținută de nerezidenți ai statului membru | 12 |
| Datorie exprimată în monedă națională | 13 |
| Datorie exprimată într-o valută participantă | 14 |
| Datorie exprimată într-o valută neparticipantă | 15 |
| Datorie pe termen scurt | 16 |
| Datorie pe termen lung | 17 |
| din care, cu rata dobânzii variabilă | 18 |
| Datorie cu scadența reziduală de până la 1 an | 19 |
| Datorie cu scadența reziduală de peste 1 an și de până la 5 ani | 20 |
| din care, cu rata dobânzii variabilă | 21 |
| Datorie cu scadența reziduală de peste 5 ani | 22 |
| din care, cu rata dobânzii variabilă | 23 |
| Componentă a datoriei aferentă administrației centrale | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Componentă a datoriei aferentă administrațiilor statelor federate | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Componentă a datoriei aferentă administrațiilor locale | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Componentă a datoriei aferentă administrațiilor de securitate socială (administrațiilor sistemelor de asigurări sociale) | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Posturi pro memoria |
| Scadență reziduală medie a datoriei | 28 |
| Datorie – obligațiuni cu cupon zero | 29 |

Categorie

Număr și relație lineară

Datorie

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Datorie – numerar și depozite (pasive)

2

Datorie – titluri de valoare pe termen scurt (pasive)

3

Datorie – titluri de valoare pe termen lung (pasive)

4

Datorie – credite acordate de banca centrală (pasive)

5

Datorie – alte credite (pasive)

6

Datorie deținută de rezidenții statului membru

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Datorie deținută de banca centrală

8

Datorie deținută de alte instituții financiare monetare

9

Datorie deținută de alte instituții financiare

10

Datorie deținută de alți rezidenți ai statului membru

11

Datorie deținută de nerezidenți ai statului membru

12

Datorie exprimată în monedă națională

13

Datorie exprimată într-o valută participantă

14

Datorie exprimată într-o valută neparticipantă

15

Datorie pe termen scurt

16

Datorie pe termen lung

17

din care, cu rata dobânzii variabilă

18

Datorie cu scadența reziduală de până la 1 an

19

Datorie cu scadența reziduală de peste 1 an și de până la 5 ani

20

din care, cu rata dobânzii variabilă

21

Datorie cu scadența reziduală de peste 5 ani

22

din care, cu rata dobânzii variabilă

23

Componentă a datoriei aferentă administrației centrale

24 = [3B.7] – [3B.15]

Componentă a datoriei aferentă administrațiilor statelor federate

25 = [3B.9] – [3B.16]

Componentă a datoriei aferentă administrațiilor locale

26 = [3B.11] – [3B.17]

Componentă a datoriei aferentă administrațiilor de securitate socială (administrațiilor sistemelor de asigurări sociale)

27 = [3B.13] – [3B.18]

Posturi pro memoria

Scadență reziduală medie a datoriei

28

Datorie – obligațiuni cu cupon zero

29

Tabelul 3B

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Datorie (neconsolidată) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Elemente de consolidare | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Elemente de consolidare – numerar și depozite | 3 |
| Elemente de consolidare – titluri de valoare pe termen scurt | 4 |
| Elemente de consolidare – titluri de valoare pe termen lung | 5 |
| Elemente de consolidare – credite | 6 |
| Datorie emisă de administrația centrală | 7 |
| din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice | 8 |
| Datorie emisă de administrațiile statelor federate | 9 |
| din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice | 10 |
| Datorie emisă de administrațiile locale | 11 |
| din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice | 12 |
| Datorie emisă de administrațiile de securitate socială (administrațiilor sistemelor de asigurări sociale) | 13 |
| din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice | 14 |
| Posturi pro memoria |
| Datorie deținută de administrația centrală, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice | 15 |
| Datorie deținută de administrațiile statelor federate, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice | 16 |
| Datorie deținută de administrațiile locale, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice | 17 |
| Datorie deținută de administrațiile de securitate socială (administrațiile sistemelor de asigurări sociale), emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice | 18” |

Categorie

Număr și relație lineară

Datorie (neconsolidată)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Elemente de consolidare

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Elemente de consolidare – numerar și depozite

3

Elemente de consolidare – titluri de valoare pe termen scurt

4

Elemente de consolidare – titluri de valoare pe termen lung

5

Elemente de consolidare – credite

6

Datorie emisă de administrația centrală

7

din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice

8

Datorie emisă de administrațiile statelor federate

9

din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice

10

Datorie emisă de administrațiile locale

11

din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice

12

Datorie emisă de administrațiile de securitate socială (administrațiilor sistemelor de asigurări sociale)

13

din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice

14

Posturi pro memoria

Datorie deținută de administrația centrală, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice

15

Datorie deținută de administrațiile statelor federate, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice

16

Datorie deținută de administrațiile locale, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice

17

Datorie deținută de administrațiile de securitate socială (administrațiile sistemelor de asigurări sociale), emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice

18”

---

(1)  [x.y] se referă la categoria numărul y din tabelul x.

1

(2)  Se raportează pentru anii în care statul membru nu a fost stat membru participant.

2

---

ANEXA II

„ANEXA II

DEFINIȚII METODOLOGICE

1.   Referințe metodologice

Categoriile detaliate în anexa I sunt, în general, definite prin trimitere la anexa A la SEC 95 și/sau la Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 privind aplicarea Protocolului privind procedura de deficit excesiv anexată Tratatului de instituire a Comunității Europene (1). Definițiile metodologice suplimentare sunt prevăzute la articolul 1 din prezenta orientare. În special, codurile referitoare la sectoare și subsectoare sunt detaliate în tabelul următor.

Sectoare și subsectoare din SEC 95

| | | Publice | Private naționale | Sub control străin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Total economie | S.1 | | | |
| Societăți nefinanciare | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Societăți financiare | S.12 | | | |
| Banca centrală | S.121 | | | |
| Alte instituții financiare monetare | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Alți intermediari financiari, cu excepția societăților de asigurări și a fondurilor de pensii | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Auxiliari financiari | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Societăți de asigurare și fonduri de pensii | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Administrația publică | S.13 | | | |
| Administrația centrală | S.1311 | | | |
| Administrația de stat (administrațiile statelor federate) | S.1312 | | | |
| Administrațiile locale | S.1313 | | | |
| Administrațiile de securitate socială (administrațiile sistemelor de asigurări sociale) | S.1314 | | | |
| Gospodăriile populației | S.14 | | | |
| Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației | S.15 | | | |
| Restul lumii | S.2 | | | |
| UE | S.21 | | | |
| Statele membre ale UE | S.211 | | | |
| Instituțiile UE | S.212 | | | |
| Țări terțe și organizații internaționale | S.22 | | | |

Publice

Private naționale

Sub control străin

Total economie

S.1

Societăți nefinanciare

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Societăți financiare

S.12

Banca centrală

S.121

Alte instituții financiare monetare

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Alți intermediari financiari, cu excepția societăților de asigurări și a fondurilor de pensii

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Auxiliari financiari

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Societăți de asigurare și fonduri de pensii

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Administrația publică

S.13

Administrația centrală

S.1311

Administrația de stat (administrațiile statelor federate)

S.1312

Administrațiile locale

S.1313

Administrațiile de securitate socială (administrațiile sistemelor de asigurări sociale)

S.1314

Gospodăriile populației

S.14

Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației

S.15

Restul lumii

S.2

UE

S.21

Statele membre ale UE

S.211

Instituțiile UE

S.212

Țări terțe și organizații internaționale

S.22

2.   Definiția categoriilor (2)

Tabelul 1A

| 1. | Deficit (–) sau excedent (+) [1A.1]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) (B.9) a S.13. |
| --- | --- |

1.

Deficit (–) sau excedent (+) [1A.1]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) (B.9) a S.13.

| 2. | Deficit (–) sau excedent (+) al administrației centrale [1A.2]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) (B.9) a S.1311. |
| --- | --- |

2.

Deficit (–) sau excedent (+) al administrației centrale [1A.2]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) (B.9) a S.1311.

| 3. | Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor statelor federate [1A.3]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) (B.9) a S.1312. |
| --- | --- |

3.

Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor statelor federate [1A.3]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) (B.9) a S.1312.

| 4. | Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor locale [1A.4]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) (B.9) a S.1313. |
| --- | --- |

4.

Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor locale [1A.4]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) (B.9) a S.1313.

| 5. | Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor de securitate socială (administrațiilor sistemelor de asigurări sociale) [1A.5]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) (B.9) a S.1314. |
| --- | --- |

5.

Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor de securitate socială (administrațiilor sistemelor de asigurări sociale) [1A.5]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) (B.9) a S.1314.

| 6. | Deficit (–) sau excedent (+) primar [1A.6]: egal cu deficitul (–) sau excedentul (+) [1A.1], plus dobânzile de plătit [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Deficit (–) sau excedent (+) primar [1A.6]: egal cu deficitul (–) sau excedentul (+) [1A.1], plus dobânzile de plătit [1A.26].

| 7. | Total venituri [1A.7]: egal cu veniturile curente [1A.9], plus veniturile din capital [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Total venituri [1A.7]: egal cu veniturile curente [1A.9], plus veniturile din capital [1A.31].

| 8. | Total cheltuieli [1A.8]: egal cu cheltuielile curente [1A.21], plus cheltuielile de capital [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Total cheltuieli [1A.8]: egal cu cheltuielile curente [1A.21], plus cheltuielile de capital [1A.33].

| 9. | Venituri curente [1A.9]: egal cu impozitele directe [1A.10], plus impozitele indirecte [1A.13], plus contribuțiile sociale [1A.15], plus alte venituri curente [1A.18], plus vânzări [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Venituri curente [1A.9]: egal cu impozitele directe [1A.10], plus impozitele indirecte [1A.13], plus contribuțiile sociale [1A.15], plus alte venituri curente [1A.18], plus vânzări [1A.20].

| 10. | Impozite directe [1A.10]: egal cu impozitele curente pe venit și avere etc. (D.5) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

10.

Impozite directe [1A.10]: egal cu impozitele curente pe venit și avere etc. (D.5) înregistrate la resurse ale S.13.

| 11. | Impozite directe din care impozite de plătit de societăți [1A.11]: egal cu impozitele curente pe venit și avere etc. (D.5) înregistrate la resurse ale S.13 și la utilizări ale S.11 și S.12. |
| --- | --- |

11.

Impozite directe din care impozite de plătit de societăți [1A.11]: egal cu impozitele curente pe venit și avere etc. (D.5) înregistrate la resurse ale S.13 și la utilizări ale S.11 și S.12.

| 12. | Impozite directe din care impozite de plătit de gospodăriile populației [1A.12]: egal cu impozitele curente pe venit și avere etc. (D.5) înregistrate la resurse ale S.13 și la utilizări ale S.14. |
| --- | --- |

12.

Impozite directe din care impozite de plătit de gospodăriile populației [1A.12]: egal cu impozitele curente pe venit și avere etc. (D.5) înregistrate la resurse ale S.13 și la utilizări ale S.14.

| 13. | Impozite indirecte [1A.13]: egal cu impozitele pe producție și importuri (D.2) înregistrate la resurse ale S.13, plus impozitele indirecte de încasat la bugetul UE [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Impozite indirecte [1A.13]: egal cu impozitele pe producție și importuri (D.2) înregistrate la resurse ale S.13, plus impozitele indirecte de încasat la bugetul UE [1B.2].

| 14. | Impozite indirecte din care TVA [1A.14]: egal cu impozitele de tip taxă pe valoarea adăugată (D.211) înregistrate la resurse ale S.13 și S.212. |
| --- | --- |

14.

Impozite indirecte din care TVA [1A.14]: egal cu impozitele de tip taxă pe valoarea adăugată (D.211) înregistrate la resurse ale S.13 și S.212.

| 15. | Contribuții sociale [1A.15]: egal cu contribuțiile sociale (D.61) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

15.

Contribuții sociale [1A.15]: egal cu contribuțiile sociale (D.61) înregistrate la resurse ale S.13.

| 16. | Contribuții sociale din care contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor [1A.16]: egal cu contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor (D.6111) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

16.

Contribuții sociale din care contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor [1A.16]: egal cu contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor (D.6111) înregistrate la resurse ale S.13.

| 17. | Contribuții sociale din care contribuții sociale în sarcina angajaților [1A.17]: egal cu contribuții sociale în sarcina angajaților (D.6112) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

17.

Contribuții sociale din care contribuții sociale în sarcina angajaților [1A.17]: egal cu contribuții sociale în sarcina angajaților (D.6112) înregistrate la resurse ale S.13.

| 18. | Alte venituri curente [1A.18]: egal cu venituri din proprietate (D.4), indemnizații de asigurare generală (D.72), cooperare internațională curentă (D.74) și transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la resurse ale S.13, cu excepția resurselor S.13 provenite din dobânzi (D.41) care sunt, de asemenea, utilizări ale S.13, plus încasări ale altor subvenții pentru producție (D.39) care sunt utilizări ale S.13, minus transferurile curente de plătit administrației publice de la bugetul UE [1B.10], plus încasările nete de la bugetul UE [1B.14], dacă sunt pozitive. |
| --- | --- |

18.

Alte venituri curente [1A.18]: egal cu venituri din proprietate (D.4), indemnizații de asigurare generală (D.72), cooperare internațională curentă (D.74) și transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la resurse ale S.13, cu excepția resurselor S.13 provenite din dobânzi (D.41) care sunt, de asemenea, utilizări ale S.13, plus încasări ale altor subvenții pentru producție (D.39) care sunt utilizări ale S.13, minus transferurile curente de plătit administrației publice de la bugetul UE [1B.10], plus încasările nete de la bugetul UE [1B.14], dacă sunt pozitive.

| 19. | Alte venituri curente din care dobânzi de încasat [1A.19]: egal cu dobânzile (D.41) înregistrate la resurse ale S.13 și la utilizări ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

19.

Alte venituri curente din care dobânzi de încasat [1A.19]: egal cu dobânzile (D.41) înregistrate la resurse ale S.13 și la utilizări ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 20. | Vânzări [1A.20]: egal cu producția de piață (P.11), plus producția pentru consum final propriu (P.12), plus plăți pentru altă producție necomercială (P.131) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

20.

Vânzări [1A.20]: egal cu producția de piață (P.11), plus producția pentru consum final propriu (P.12), plus plăți pentru altă producție necomercială (P.131) înregistrate la resurse ale S.13.

| 21. | Cheltuieli curente [1A.21]: egal cu transferuri curente [1A.22], plus dobânzi de plătit [1A.26], plus remunerarea angajaților [1A.27], plus consum intermediar [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Cheltuieli curente [1A.21]: egal cu transferuri curente [1A.22], plus dobânzi de plătit [1A.26], plus remunerarea angajaților [1A.27], plus consum intermediar [1A.29].

| 22. | Transferuri curente [1A.22]: egal cu plăți sociale [1A.23], plus subvenții [1A.24], plus alte transferuri curente de plătit [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Transferuri curente [1A.22]: egal cu plăți sociale [1A.23], plus subvenții [1A.24], plus alte transferuri curente de plătit [1A.25].

| 23. | Plăți sociale [1A.23]: egal cu prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură (D.62), plus transferurile sociale în natură legate de cheltuielile cu produsele furnizate gospodăriilor populației prin intermediul producătorilor de pe piață (D.6311 + D.63121 + D.63131) înregistrate la utilizări ale S.13, plus transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la utilizări ale S.13 și la resurse ale S.15. |
| --- | --- |

23.

Plăți sociale [1A.23]: egal cu prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură (D.62), plus transferurile sociale în natură legate de cheltuielile cu produsele furnizate gospodăriilor populației prin intermediul producătorilor de pe piață (D.6311 + D.63121 + D.63131) înregistrate la utilizări ale S.13, plus transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la utilizări ale S.13 și la resurse ale S.15.

| 24. | Subvenții de plătit [1A.24]: egal cu subvențiile (D.3) înregistrate la resurse ale S.13, plus subvențiile de plătit rezidenților naționali de la bugetul UE [1B.9]. |
| --- | --- |

24.

Subvenții de plătit [1A.24]: egal cu subvențiile (D.3) înregistrate la resurse ale S.13, plus subvențiile de plătit rezidenților naționali de la bugetul UE [1B.9].

| 25. | Alte transferuri curente de plătit [1A.25]: egal cu impozitele curente pe venit și avere etc. (D.5), alte impozite pe producție (D.29), venituri din proprietate (D.4), cu excepția dobânzilor (D.41), prime nete de asigurare generală (D.71), cooperarea internațională curentă (D.74) înregistrată la utilizări ale S.13 și transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la utilizări ale S.13 și resurse ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.15, minus transferuri curente (D.74 și D.75) de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.4 și 1B.5], minus încasările nete de la bugetul UE [1B.14], dacă sunt negative. |
| --- | --- |

25.

Alte transferuri curente de plătit [1A.25]: egal cu impozitele curente pe venit și avere etc. (D.5), alte impozite pe producție (D.29), venituri din proprietate (D.4), cu excepția dobânzilor (D.41), prime nete de asigurare generală (D.71), cooperarea internațională curentă (D.74) înregistrată la utilizări ale S.13 și transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la utilizări ale S.13 și resurse ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.15, minus transferuri curente (D.74 și D.75) de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.4 și 1B.5], minus încasările nete de la bugetul UE [1B.14], dacă sunt negative.

| 26. | Dobânzi de plătit [1A.26]: egal cu dobânzile (D.41) înregistrate la utilizări ale S.13 și resurse ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

26.

Dobânzi de plătit [1A.26]: egal cu dobânzile (D.41) înregistrate la utilizări ale S.13 și resurse ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 27. | Remunerarea angajaților [1A.27]: egal cu remunerarea angajaților (D.1) înregistrată la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

27.

Remunerarea angajaților [1A.27]: egal cu remunerarea angajaților (D.1) înregistrată la utilizări ale S.13.

| 28. | Remunerarea angajaților din care salarii și remunerații [1A.28]: egal cu salariile și remunerațiile (D.11) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

28.

Remunerarea angajaților din care salarii și remunerații [1A.28]: egal cu salariile și remunerațiile (D.11) înregistrate la utilizări ale S.13.

| 29. | Consum intermediar [1A.29]: egal cu consumul intermediar (P.2) înregistrat la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

29.

Consum intermediar [1A.29]: egal cu consumul intermediar (P.2) înregistrat la utilizări ale S.13.

| 30. | Economii brute [1A.30]: egal cu veniturile curente [1A.9], minus cheltuielile curente [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Economii brute [1A.30]: egal cu veniturile curente [1A.9], minus cheltuielile curente [1A.21].

| 31. | Venituri din capital [1A.31]: egal cu transferurile de capital de încasat (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13, și înregistrate ca transfer de capital de plătit de toate sectoarele, cu excepția S.13, minus transferurile de capital de plătit de la bugetul UE administrației publice [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Venituri din capital [1A.31]: egal cu transferurile de capital de încasat (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13, și înregistrate ca transfer de capital de plătit de toate sectoarele, cu excepția S.13, minus transferurile de capital de plătit de la bugetul UE administrației publice [1B.12].

| 32. | Venituri din capital din care impozite pe capital [1A.32]: egal cu impozitele pe capital (D.91) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13. |
| --- | --- |

32.

Venituri din capital din care impozite pe capital [1A.32]: egal cu impozitele pe capital (D.91) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13.

| 33. | Cheltuielile de capital [1A.33]: egal cu investițiile [1A.34], plus alte achiziții nete de active nefinanciare [1A.35], plus transferuri de capital de plătit [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Cheltuielile de capital [1A.33]: egal cu investițiile [1A.34], plus alte achiziții nete de active nefinanciare [1A.35], plus transferuri de capital de plătit [1A.36].

| 34. | Investiții [1A.34]: egal cu formarea brută de capital fix (P.51) înregistrată la variații ale activelor S.13. |
| --- | --- |

34.

Investiții [1A.34]: egal cu formarea brută de capital fix (P.51) înregistrată la variații ale activelor S.13.

| 35. | Alte achiziții nete de active nefinanciare [1A.35]: egal cu creșterile de stocuri (P.52), achiziția netă de obiecte de valoare (P.53) și achiziția netă de active nefinanciare neproduse (K.2) înregistrate la variații ale activelor S.13. |
| --- | --- |

35.

Alte achiziții nete de active nefinanciare [1A.35]: egal cu creșterile de stocuri (P.52), achiziția netă de obiecte de valoare (P.53) și achiziția netă de active nefinanciare neproduse (K.2) înregistrate la variații ale activelor S.13.

| 36. | Transferuri de capital de plătit [1A.36]: egal cu transferuri de capital de plătit (D.9) înregistrate la variațiile pasivelor și ale valorii nete a S.13 și înregistrate ca transfer de capital de încasat de toate sectoarele, cu excepția S.13, plus transferuri de capital de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice [1B.13], minus transferuri de capital de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Transferuri de capital de plătit [1A.36]: egal cu transferuri de capital de plătit (D.9) înregistrate la variațiile pasivelor și ale valorii nete a S.13 și înregistrate ca transfer de capital de încasat de toate sectoarele, cu excepția S.13, plus transferuri de capital de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice [1B.13], minus transferuri de capital de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.7].

| 37. | Deficit (–) sau excedent (+) aferent procedurii de deficit excesiv (PDE) [1A.37]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) aferentă procedurii de deficit excesiv (PDE B.9) a S.13. |
| --- | --- |

37.

Deficit (–) sau excedent (+) aferent procedurii de deficit excesiv (PDE) [1A.37]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/nevoia netă de finanțare (–) aferentă procedurii de deficit excesiv (PDE B.9) a S.13.

| 38. | Dobânzi de plătit aferente procedurii de deficit excesiv [1A.38]: egal cu dobânzile aferente PDE (PDE D.41) înregistrate la utilizări ale S.13 și la resurse ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

38.

Dobânzi de plătit aferente procedurii de deficit excesiv [1A.38]: egal cu dobânzile aferente PDE (PDE D.41) înregistrate la utilizări ale S.13 și la resurse ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 39. | Încasări din vânzarea de licențe pentru sistemul universal de telecomunicații mobile (universal mobile telecommunication systems, UMTS) [1A.39]: egal cu încasări provenite din vânzarea licențelor de telefonie mobilă din generația a treia, înregistrate ca un act de dispoziție cu privire la un activ nefinanciar în conformitate cu decizia Eurostat privind alocarea licențelor pentru telefonia mobilă. |
| --- | --- |

39.

Încasări din vânzarea de licențe pentru sistemul universal de telecomunicații mobile (universal mobile telecommunication systems, UMTS) [1A.39]: egal cu încasări provenite din vânzarea licențelor de telefonie mobilă din generația a treia, înregistrate ca un act de dispoziție cu privire la un activ nefinanciar în conformitate cu decizia Eurostat privind alocarea licențelor pentru telefonia mobilă.

| 40. | Contribuții sociale efective [1A.40]: egal cu contribuții sociale efective (D.611) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

40.

Contribuții sociale efective [1A.40]: egal cu contribuții sociale efective (D.611) înregistrate la resurse ale S.13.

| 41. | Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură [1A.41]: egal cu prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură (D.62) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

41.

Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură [1A.41]: egal cu prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură (D.62) înregistrate la utilizări ale S.13.

| 42. | Produsul intern brut [1A.42]: egal cu produsul intern brut (B.1*g) la prețurile pieței. |
| --- | --- |

42.

Produsul intern brut [1A.42]: egal cu produsul intern brut (B.1*g) la prețurile pieței.

| 43. | Produsul intern brut la prețuri constante [1A.43]: egal cu produsul intern brut (B.1*g) la prețuri constante. |
| --- | --- |

43.

Produsul intern brut la prețuri constante [1A.43]: egal cu produsul intern brut (B.1*g) la prețuri constante.

| 44. | Investiții ale administrației publice la prețuri constante [1A.44]: egal cu formarea brută de capital fix (P.51), înregistrată la variații ale activelor S.13, la prețuri constante. |
| --- | --- |

44.

Investiții ale administrației publice la prețuri constante [1A.44]: egal cu formarea brută de capital fix (P.51), înregistrată la variații ale activelor S.13, la prețuri constante.

Tabelul 1B

| 1. | Plăți ale statului membru la bugetul Uniunii Europene [1B.1]: egal cu impozitele indirecte de încasat de către bugetul UE plus cooperarea internațională curentă (D.74) de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.4] plus transferuri curente diverse (D.75) de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.5] plus transferuri de capital (D.9) de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Plăți ale statului membru la bugetul Uniunii Europene [1B.1]: egal cu impozitele indirecte de încasat de către bugetul UE plus cooperarea internațională curentă (D.74) de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.4] plus transferuri curente diverse (D.75) de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.5] plus transferuri de capital (D.9) de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.7].

| 2. | Impozite indirecte de încasat la bugetul UE [1B.2]: egal cu impozitele pe producție și importuri (D.2) înregistrate la resurse ale S.212. |
| --- | --- |

2.

Impozite indirecte de încasat la bugetul UE [1B.2]: egal cu impozitele pe producție și importuri (D.2) înregistrate la resurse ale S.212.

| 3. | Impozite indirecte din care TVA încasată la bugetul UE [1B.3]: egal cu impozitele de tip taxă pe valoarea adăugată (D.211) înregistrate la resurse ale S.212. |
| --- | --- |

3.

Impozite indirecte din care TVA încasată la bugetul UE [1B.3]: egal cu impozitele de tip taxă pe valoarea adăugată (D.211) înregistrate la resurse ale S.212.

| 4. | Cooperare internațională curentă de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.4]: egal cu cooperarea internațională curentă (D.74) înregistrată la resurse ale S.212 și la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

4.

Cooperare internațională curentă de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.4]: egal cu cooperarea internațională curentă (D.74) înregistrată la resurse ale S.212 și la utilizări ale S.13.

| 5. | Transferuri curente diverse de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.5]: egal cu transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la resurse ale S.212 și la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

5.

Transferuri curente diverse de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.5]: egal cu transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la resurse ale S.212 și la utilizări ale S.13.

| 6. | Transferuri curente diverse de plătit de administrația publică la bugetul UE din care a patra resursă proprie a UE [1B.6]: egal cu a patra resursă proprie bazată pe produsul național brut (PNB) (SEC 95 punctul 4.138) înregistrată ca transferuri curente diverse (D.75) la resurse ale S.212 și la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

6.

Transferuri curente diverse de plătit de administrația publică la bugetul UE din care a patra resursă proprie a UE [1B.6]: egal cu a patra resursă proprie bazată pe produsul național brut (PNB) (SEC 95 punctul 4.138) înregistrată ca transferuri curente diverse (D.75) la resurse ale S.212 și la utilizări ale S.13.

| 7. | Transferuri de capital de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.7]: egal cu transferurile de capital de plătit (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și înregistrate ca transferuri de capital de încasat de S.212. |
| --- | --- |

7.

Transferuri de capital de plătit de administrația publică la bugetul UE [1B.7]: egal cu transferurile de capital de plătit (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și înregistrate ca transferuri de capital de încasat de S.212.

| 8. | Cheltuieli ale UE în statul membru [1B.8]: egal cu subvenții (D.3) de plătit de la bugetul UE [1B.9], plus transferuri curente (D.7) de plătit de la bugetul UE administrației publice [1B.10], plus transferuri curente (D.7) de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice [1B.11], plus transferuri de capital (D.9) de plătit de la bugetul UE administrației publice [1B.12], plus transferuri de capital (D.9) de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

Cheltuieli ale UE în statul membru [1B.8]: egal cu subvenții (D.3) de plătit de la bugetul UE [1B.9], plus transferuri curente (D.7) de plătit de la bugetul UE administrației publice [1B.10], plus transferuri curente (D.7) de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice [1B.11], plus transferuri de capital (D.9) de plătit de la bugetul UE administrației publice [1B.12], plus transferuri de capital (D.9) de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice [1B.13].

| 9. | Subvenții de plătit de la bugetul UE [1B.9]: egal cu subvenții (D.3) înregistrate la resurse ale S.212. |
| --- | --- |

9.

Subvenții de plătit de la bugetul UE [1B.9]: egal cu subvenții (D.3) înregistrate la resurse ale S.212.

| 10. | Transferuri curente de plătit de la bugetul UE administrației publice [1B.10]: egal cu cooperarea internațională curentă (D.74) și transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la resurse ale S.13 și la utilizări ale S.212. |
| --- | --- |

10.

Transferuri curente de plătit de la bugetul UE administrației publice [1B.10]: egal cu cooperarea internațională curentă (D.74) și transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la resurse ale S.13 și la utilizări ale S.212.

| 11. | Transferuri curente de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice [1B.11]: egal cu transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la utilizări ale S.212 și resurse ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

11.

Transferuri curente de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice [1B.11]: egal cu transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la utilizări ale S.212 și resurse ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 12. | Transferuri de capital de plătit de la bugetul UE administrației publice [1B.12]: egal cu transferurile de capital de încasat (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor S.212. |
| --- | --- |

12.

Transferuri de capital de plătit de la bugetul UE administrației publice [1B.12]: egal cu transferurile de capital de încasat (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor S.212.

| 13. | Transferuri de capital de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice [1B.13]: egal cu transferurile de capital de plătit (D.9) înregistrate la variații ale activelor S.212 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

13.

Transferuri de capital de plătit de la bugetul UE unităților care nu aparțin administrației publice [1B.13]: egal cu transferurile de capital de plătit (D.9) înregistrate la variații ale activelor S.212 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13.

| 14. | Încasări nete de la bugetul UE [1B.14]: egal cu încasările nete ale administrației publice de la bugetul UE plus încasările nete de la bugetul UE ale unităților care nu aparțin administrației publice. |
| --- | --- |

14.

Încasări nete de la bugetul UE [1B.14]: egal cu încasările nete ale administrației publice de la bugetul UE plus încasările nete de la bugetul UE ale unităților care nu aparțin administrației publice.

| 15. | Costuri de colectare a resurselor proprii [1B.15]: acea parte a producției de piață (P.11) înregistrată la resurse ale S.13 și care reprezintă costurile de colectare a resurselor proprii suportate de la bugetul UE. |
| --- | --- |

15.

Costuri de colectare a resurselor proprii [1B.15]: acea parte a producției de piață (P.11) înregistrată la resurse ale S.13 și care reprezintă costurile de colectare a resurselor proprii suportate de la bugetul UE.

Tabelul 1C

| 1. | Cheltuieli de consum final [1C.1]: egal cu cheltuielile de consum final (P.3) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

1.

Cheltuieli de consum final [1C.1]: egal cu cheltuielile de consum final (P.3) înregistrate la utilizări ale S.13.

| 2. | Cheltuieli de consum final [1C.2]: egal cu cheltuielile de consum final (P.31) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

2.

Cheltuieli de consum final [1C.2]: egal cu cheltuielile de consum final (P.31) înregistrate la utilizări ale S.13.

| 3. | Cheltuieli de consum colectiv [1C.3]: egal cu cheltuielile de consum colectiv (P.32) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

3.

Cheltuieli de consum colectiv [1C.3]: egal cu cheltuielile de consum colectiv (P.32) înregistrate la utilizări ale S.13.

| 4. | Remunerarea angajaților [1C.4]: egal cu [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Remunerarea angajaților [1C.4]: egal cu [1A.27].

| 5. | Consum intermediar [1C.5]: egal cu [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Consum intermediar [1C.5]: egal cu [1A.29].

| 6. | Transferuri sociale în natură furnizate prin intermediul producătorilor de pe piață [1C.6]: egal cu transferuri sociale în natură legate de cheltuieli cu produsele furnizate gospodăriilor populației prin intermediul producătorilor de pe piață (D.6311 + D.63121 + D.63131) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

6.

Transferuri sociale în natură furnizate prin intermediul producătorilor de pe piață [1C.6]: egal cu transferuri sociale în natură legate de cheltuieli cu produsele furnizate gospodăriilor populației prin intermediul producătorilor de pe piață (D.6311 + D.63121 + D.63131) înregistrate la utilizări ale S.13.

| 7. | Consum de capital fix [1C.7]: egal cu consumul de capital fix (K.1) înregistrat la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13. |
| --- | --- |

7.

Consum de capital fix [1C.7]: egal cu consumul de capital fix (K.1) înregistrat la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13.

| 8. | Impozitele pe producție plătite minus subvențiile primite [1C.8]: egal cu plățile de alte impozite pe producție (D.29) înregistrate la utilizări ale S.13, minus încasările altor subvenții pentru producție (D.39) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

8.

Impozitele pe producție plătite minus subvențiile primite [1C.8]: egal cu plățile de alte impozite pe producție (D.29) înregistrate la utilizări ale S.13, minus încasările altor subvenții pentru producție (D.39) înregistrate la utilizări ale S.13.

| 9. | Excedent net din exploatare [1C.9]: egal cu excedentul din exploatare, net (B.2n) al S.13. |
| --- | --- |

9.

Excedent net din exploatare [1C.9]: egal cu excedentul din exploatare, net (B.2n) al S.13.

| 10. | Vânzări [1C.10]: egal cu [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Vânzări [1C.10]: egal cu [1A.20].

| 11. | Cheltuieli de consum final la prețuri constante [1C.11]: egal cu cheltuielile de consum final (P.3) înregistrate la utilizări ale S.13 la prețuri constante. |
| --- | --- |

11.

Cheltuieli de consum final la prețuri constante [1C.11]: egal cu cheltuielile de consum final (P.3) înregistrate la utilizări ale S.13 la prețuri constante.

Tabelul 2A

| 1. | Deficit (–) sau excedent (+) [2A.1]: egal cu [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Deficit (–) sau excedent (+) [2A.1]: egal cu [1A.1].

| 2. | Ajustare între conturile financiare și nefinanciare [2A.2]: egal cu deficitul (–) sau excedentul (+) [2A.1], minus tranzacțiile nete cu active financiare și pasive [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Ajustare între conturile financiare și nefinanciare [2A.2]: egal cu deficitul (–) sau excedentul (+) [2A.1], minus tranzacțiile nete cu active financiare și pasive [2A.3].

| 3. | Tranzacții nete cu active financiare și pasive [2A.3]: egal cu tranzacții cu achiziții nete de active financiare [2A.4], minus creșterea netă a tranzacțiilor cu pasive [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Tranzacții nete cu active financiare și pasive [2A.3]: egal cu tranzacții cu achiziții nete de active financiare [2A.4], minus creșterea netă a tranzacțiilor cu pasive [2A.15].

| 4. | Tranzacții cu active financiare [2A.4]: egal cu tranzacții cu numerar și depozite (F.2) [2A.5], tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile (F.33) [2A.6], tranzacții cu instrumente financiare derivate (F.34) [2A.7], tranzacții cu credite (F.4) [2A.8], tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație (F.5) [2A.9] și tranzacții cu alte active financiare [2A.13], înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

4.

Tranzacții cu active financiare [2A.4]: egal cu tranzacții cu numerar și depozite (F.2) [2A.5], tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile (F.33) [2A.6], tranzacții cu instrumente financiare derivate (F.34) [2A.7], tranzacții cu credite (F.4) [2A.8], tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație (F.5) [2A.9] și tranzacții cu alte active financiare [2A.13], înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13.

| 5. | Tranzacții cu numerar și depozite (active) [2A.5]: egal cu achiziția netă de numerar și depozite (F.2) înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

5.

Tranzacții cu numerar și depozite (active) [2A.5]: egal cu achiziția netă de numerar și depozite (F.2) înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13.

| 6. | Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen scurt și pe termen lung (active) [2A.6]: egal cu achiziția netă de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (F.33), înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

6.

Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen scurt și pe termen lung (active) [2A.6]: egal cu achiziția netă de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (F.33), înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13.

| 7. | Tranzacții cu instrumente financiare derivate (active) [2A.7]: egal cu plățile nete legate de instrumentele financiare derivate (F.34), înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

7.

Tranzacții cu instrumente financiare derivate (active) [2A.7]: egal cu plățile nete legate de instrumentele financiare derivate (F.34), înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13.

| 8. | Tranzacții cu credite (active) [2A.8]: egal cu credite noi (F.4) acordate de administrația publică, la valorile nete, fără rambursările la administrația publică, înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

8.

Tranzacții cu credite (active) [2A.8]: egal cu credite noi (F.4) acordate de administrația publică, la valorile nete, fără rambursările la administrația publică, înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13.

| 9. | Tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație (active) [2A.9]: egal cu achiziția netă de acțiuni și alte titluri de participație (F.5) înregistrată la variații ale activelor S.13. |
| --- | --- |

9.

Tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație (active) [2A.9]: egal cu achiziția netă de acțiuni și alte titluri de participație (F.5) înregistrată la variații ale activelor S.13.

| 10. | Privatizare (netă) [2A.10]: egal cu tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație (F.5) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.11 sau S.12, desfășurate în cadrul procesului de renunțare la control sau de obținere a controlului (SEC 95 punctul 2.26) (3) asupra unității debitoare de S.13; astfel de tranzacții pot fi desfășurate de S.13 cu unitatea debitoare direct sau cu o altă unitate creditoare. |
| --- | --- |

10.

Privatizare (netă) [2A.10]: egal cu tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație (F.5) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.11 sau S.12, desfășurate în cadrul procesului de renunțare la control sau de obținere a controlului (SEC 95 punctul 2.26) (3) asupra unității debitoare de S.13; astfel de tranzacții pot fi desfășurate de S.13 cu unitatea debitoare direct sau cu o altă unitate creditoare.

| 11. | Infuzii de capital (nete) [2A.11]: egal cu tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație (F.5) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.11 sau S.12, care nu se desfășoară în cadrul procesului de renunțare la control sau de obținere a controlului asupra unității debitoare de S.13 și pe care S.13 le desfășoară direct cu unitatea debitoare. |
| --- | --- |

11.

Infuzii de capital (nete) [2A.11]: egal cu tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație (F.5) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.11 sau S.12, care nu se desfășoară în cadrul procesului de renunțare la control sau de obținere a controlului asupra unității debitoare de S.13 și pe care S.13 le desfășoară direct cu unitatea debitoare.

| 12. | Altele [2A.12]: egal cu tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație (F.5) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.11, S.12 sau S.14, care nu se desfășoară în cadrul procesului de renunțare la control sau de obținere a controlului asupra unității debitoare de S.13, pe care S.13 nu le desfășoară direct cu unitatea debitoare, ci cu o altă unitate creditoare. |
| --- | --- |

12.

Altele [2A.12]: egal cu tranzacții cu acțiuni și alte titluri de participație (F.5) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.11, S.12 sau S.14, care nu se desfășoară în cadrul procesului de renunțare la control sau de obținere a controlului asupra unității debitoare de S.13, pe care S.13 nu le desfășoară direct cu unitatea debitoare, ci cu o altă unitate creditoare.

| 13. | Tranzacții cu alte active financiare [2A.13]: egal cu achiziția netă de aur monetar și drepturi speciale de tragere (F.1) înregistrată la variații ale activelor S.13, achiziția netă de provizioane tehnice de asigurare (F.6) și alte conturi de încasat (F.7) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

13.

Tranzacții cu alte active financiare [2A.13]: egal cu achiziția netă de aur monetar și drepturi speciale de tragere (F.1) înregistrată la variații ale activelor S.13, achiziția netă de provizioane tehnice de asigurare (F.6) și alte conturi de încasat (F.7) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13.

| 14. | Tranzacții cu alte active financiare din care impozite acumulate minus încasări de taxe în numerar [2A.14]: egal cu acea parte a altor conturi de încasat/de plătit (active F.7) corespunzătoare impozitelor și contribuțiilor sociale înregistrate la D2, D5, D6 și D91, minus valoarea impozitelor efectiv colectate, înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

14.

Tranzacții cu alte active financiare din care impozite acumulate minus încasări de taxe în numerar [2A.14]: egal cu acea parte a altor conturi de încasat/de plătit (active F.7) corespunzătoare impozitelor și contribuțiilor sociale înregistrate la D2, D5, D6 și D91, minus valoarea impozitelor efectiv colectate, înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13.

| 15. | Tranzacții cu pasive (consolidate) [2A.15]: egal cu tranzacțiile cu numerar și depozite (F.2) [2A.16], tranzacții cu titluri de valoare pe termen scurt (F.331) [2A.17], tranzacții cu titluri de valoare pe termen lung (F.332) [2A.18], tranzacții cu instrumente financiare derivate (F.34) [2A.19], tranzacții cu credite (F.4) [2A.20] și tranzacții cu alte pasive [2A.22], înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

15.

Tranzacții cu pasive (consolidate) [2A.15]: egal cu tranzacțiile cu numerar și depozite (F.2) [2A.16], tranzacții cu titluri de valoare pe termen scurt (F.331) [2A.17], tranzacții cu titluri de valoare pe termen lung (F.332) [2A.18], tranzacții cu instrumente financiare derivate (F.34) [2A.19], tranzacții cu credite (F.4) [2A.20] și tranzacții cu alte pasive [2A.22], înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 16. | Tranzacții cu numerar și depozite (pasive) [2A.16]: egal cu achiziția netă de numerar și depozite (F.2) înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

16.

Tranzacții cu numerar și depozite (pasive) [2A.16]: egal cu achiziția netă de numerar și depozite (F.2) înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 17. | Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen scurt (pasive) [2A.17]: egal cu achiziția netă de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate, a căror scadență inițială este mai mică sau egală cu un an (F.331), înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

17.

Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen scurt (pasive) [2A.17]: egal cu achiziția netă de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate, a căror scadență inițială este mai mică sau egală cu un an (F.331), înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 18. | Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen lung (pasive) [2A.18]: egal cu achiziția netă de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate, a căror scadență inițială este mai mare de un an (F.332), înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

18.

Tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile – titluri de valoare pe termen lung (pasive) [2A.18]: egal cu achiziția netă de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate, a căror scadență inițială este mai mare de un an (F.332), înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 19. | Tranzacții cu instrumente financiare derivate (pasive) [2A.19]: egal cu încasările nete legate de instrumente financiare derivate (F.34) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

19.

Tranzacții cu instrumente financiare derivate (pasive) [2A.19]: egal cu încasările nete legate de instrumente financiare derivate (F.34) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 20. | Tranzacții cu credite (pasive) [2A.20]: egal cu credite noi (F.4) împrumutate, la valorile nete, fără rambursările creditelor existente, înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

20.

Tranzacții cu credite (pasive) [2A.20]: egal cu credite noi (F.4) împrumutate, la valorile nete, fără rambursările creditelor existente, înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 21. | Tranzacții cu credite din care credite acordate de banca centrală [2A.21]: egal cu tranzacții cu credite (F.4) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor S.121. |
| --- | --- |

21.

Tranzacții cu credite din care credite acordate de banca centrală [2A.21]: egal cu tranzacții cu credite (F.4) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor S.121.

| 22. | Tranzacții cu alte pasive [2A.22]: egal cu creșterea netă a pasivelor în ceea ce privește provizioanele tehnice de asigurare (F.6) și conturile de plătit (F.7) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

22.

Tranzacții cu alte pasive [2A.22]: egal cu creșterea netă a pasivelor în ceea ce privește provizioanele tehnice de asigurare (F.6) și conturile de plătit (F.7) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.13.

| 23. | Tranzacții cu titluri de creanță (consolidate) [2A.23]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente numerarului și depozitelor (F.2) [2A.16], titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor derivate [2A.17] și [2A.18] (F.33) și credite (F.4) [2A.20]. Categorie denumită, de asemenea, nevoie de finanțare a administrației publice. |
| --- | --- |

23.

Tranzacții cu titluri de creanță (consolidate) [2A.23]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente numerarului și depozitelor (F.2) [2A.16], titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor derivate [2A.17] și [2A.18] (F.33) și credite (F.4) [2A.20]. Categorie denumită, de asemenea, nevoie de finanțare a administrației publice.

| 24. | Tranzacții cu titluri de creanță pe termen lung [2A.24]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente titlurilor de creanță [2A.23] a căror scadență inițială este mai mare de un an. |
| --- | --- |

24.

Tranzacții cu titluri de creanță pe termen lung [2A.24]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente titlurilor de creanță [2A.23] a căror scadență inițială este mai mare de un an.

| 25. | Tranzacții cu titluri de creanță exprimate în monedă națională [2A.25]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferentă titlurilor de creanță [2A.23] exprimate în moneda oficială a statului membru în cauză. |
| --- | --- |

25.

Tranzacții cu titluri de creanță exprimate în monedă națională [2A.25]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferentă titlurilor de creanță [2A.23] exprimate în moneda oficială a statului membru în cauză.

| 26. | Tranzacții cu titluri de creanță exprimate într-o valută participantă [2A.26]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente titlurilor de creanță [2A.23] exprimate în ecu, plus titlurile de creanță exprimate în euro înainte ca statul membru să adopte euro, plus titlurile de creanță exprimate în moneda oficială a unui stat membru participant înainte ca respectivul stat să devină stat membru participant. Moneda națională este exclusă [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Tranzacții cu titluri de creanță exprimate într-o valută participantă [2A.26]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente titlurilor de creanță [2A.23] exprimate în ecu, plus titlurile de creanță exprimate în euro înainte ca statul membru să adopte euro, plus titlurile de creanță exprimate în moneda oficială a unui stat membru participant înainte ca respectivul stat să devină stat membru participant. Moneda națională este exclusă [2A.25].

| 27. | Tranzacții cu titluri de creanță exprimate într-o valută neparticipantă [2A.27]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente titlurilor de creanță [2A.23] neincluse la [2A.25] sau [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Tranzacții cu titluri de creanță exprimate într-o valută neparticipantă [2A.27]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente titlurilor de creanță [2A.23] neincluse la [2A.25] sau [2A.26].

| 28. | Alte fluxuri [2A.28]: egal cu efectele evaluării asupra datoriei [2A.29] plus alte variații ale volumului datoriei [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Alte fluxuri [2A.28]: egal cu efectele evaluării asupra datoriei [2A.29] plus alte variații ale volumului datoriei [2A.32].

| 29. | Efectele evaluării asupra datoriei [2A.29]: egal cu câștiguri și pierderi din disponibilități în valută [2A.30], plus alte efecte ale evaluării – valoare nominală [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Efectele evaluării asupra datoriei [2A.29]: egal cu câștiguri și pierderi din disponibilități în valută [2A.30], plus alte efecte ale evaluării – valoare nominală [2A.31].

| 30. | Câștiguri și pierderi din disponibilități în valută [2A.30]: egal cu câștiguri/pierderi nominale din disponibilități (K.11) de datorii [3A.1] a căror valoare variază atunci când sunt convertite în moneda națională din cauza variațiilor cursului de schimb valutar. |
| --- | --- |

30.

Câștiguri și pierderi din disponibilități în valută [2A.30]: egal cu câștiguri/pierderi nominale din disponibilități (K.11) de datorii [3A.1] a căror valoare variază atunci când sunt convertite în moneda națională din cauza variațiilor cursului de schimb valutar.

| 31. | Alte efecte ale evaluării – valoare nominală [2A.31]: egal cu variația datoriei [2A.33], minus tranzacții cu titluri de creanță [2A.23], minus câștiguri și pierderi din disponibilități în valută [2A.30], minus alte variații ale volumului datoriei [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Alte efecte ale evaluării – valoare nominală [2A.31]: egal cu variația datoriei [2A.33], minus tranzacții cu titluri de creanță [2A.23], minus câștiguri și pierderi din disponibilități în valută [2A.30], minus alte variații ale volumului datoriei [2A.32].

| 32. | Alte variații ale volumului datoriei [2A.32]: egal cu alte variații ale volumului (K.7, K.8, K.10 și K.12) pasivelor clasificate fie ca numerar și depozite (AF.2), fie ca titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (AF.33) sau credite (AF.4), care nu constituie active S.13. |
| --- | --- |

32.

Alte variații ale volumului datoriei [2A.32]: egal cu alte variații ale volumului (K.7, K.8, K.10 și K.12) pasivelor clasificate fie ca numerar și depozite (AF.2), fie ca titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (AF.33) sau credite (AF.4), care nu constituie active S.13.

| 33. | Variația datoriei [2A.33]: egal cu datoria [3A.1] din anul t, minus datoria [3A.1] în anul t-1. |
| --- | --- |

33.

Variația datoriei [2A.33]: egal cu datoria [3A.1] din anul t, minus datoria [3A.1] în anul t-1.

Tabelul 2B

| 1. | Tranzacții cu titluri de creanță – neconsolidate [2B.1]: egal cu tranzacții cu numerar și depozite (pasive) – neconsolidate [2B.2], plus tranzacții cu titluri de valoare pe scurt (pasive) – neconsolidate [2B.3], tranzacții cu titluri de valoare pe termen lung (pasive) – neconsolidate [2B.4], plus tranzacții cu credite acordate de banca centrală [2B.5], plus alte tranzacții cu alte credite (pasive) – neconsolidate [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Tranzacții cu titluri de creanță – neconsolidate [2B.1]: egal cu tranzacții cu numerar și depozite (pasive) – neconsolidate [2B.2], plus tranzacții cu titluri de valoare pe scurt (pasive) – neconsolidate [2B.3], tranzacții cu titluri de valoare pe termen lung (pasive) – neconsolidate [2B.4], plus tranzacții cu credite acordate de banca centrală [2B.5], plus alte tranzacții cu alte credite (pasive) – neconsolidate [2B.6].

| 2. | Tranzacții cu numerar și depozite (pasive) – neconsolidate [2B.2]: egal cu tranzacții cu numerar și depozite (F.2) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13. |
| --- | --- |

2.

Tranzacții cu numerar și depozite (pasive) – neconsolidate [2B.2]: egal cu tranzacții cu numerar și depozite (F.2) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13.

| 3. | Tranzacții cu titluri de valoare pe termen scurt (pasive) – neconsolidate [2B.3]: egal cu tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (F.33), a căror scadență inițială este mai mică sau egală cu un an, înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13. |
| --- | --- |

3.

Tranzacții cu titluri de valoare pe termen scurt (pasive) – neconsolidate [2B.3]: egal cu tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (F.33), a căror scadență inițială este mai mică sau egală cu un an, înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13.

| 4. | Tranzacții cu titluri de valoare pe termen lung (pasive) – neconsolidate [2B.4]: egal cu tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (F.33), a căror scadență inițială este mai mare de un an, înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13. |
| --- | --- |

4.

Tranzacții cu titluri de valoare pe termen lung (pasive) – neconsolidate [2B.4]: egal cu tranzacții cu titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (F.33), a căror scadență inițială este mai mare de un an, înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13.

| 5. | Tranzacții cu credite acordate de banca centrală [2B.5]: egal cu tranzacții cu credite (F.4) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor S.121. |
| --- | --- |

5.

Tranzacții cu credite acordate de banca centrală [2B.5]: egal cu tranzacții cu credite (F.4) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor S.121.

| 6. | Tranzacții cu alte credite (pasive) – neconsolidate [2B.6]: egal cu tranzacții cu credite (F.4) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.121. |
| --- | --- |

6.

Tranzacții cu alte credite (pasive) – neconsolidate [2B.6]: egal cu tranzacții cu credite (F.4) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor tuturor sectoarelor, cu excepția S.121.

| 7. | Tranzacții de consolidare [2B.7]: egal cu tranzacții cu titluri de creanță – neconsolidate [2B.1], minus tranzacții consolidate cu titluri de creanță [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Tranzacții de consolidare [2B.7]: egal cu tranzacții cu titluri de creanță – neconsolidate [2B.1], minus tranzacții consolidate cu titluri de creanță [2A.23].

| 8. | Tranzacții de consolidare – numerar și depozite [2B.8]: egal cu tranzacții cu numerar și depozite (pasive) – neconsolidate [2B.2], minus tranzacții consolidate cu numerar și depozite (pasive) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Tranzacții de consolidare – numerar și depozite [2B.8]: egal cu tranzacții cu numerar și depozite (pasive) – neconsolidate [2B.2], minus tranzacții consolidate cu numerar și depozite (pasive) [2A.16].

| 9. | Tranzacții de consolidare – titluri de valoare pe termen scurt [2B.9]: egal cu tranzacții cu titluri de valoare pe termen scurt (pasive) – neconsolidate [2B.3], minus tranzacții consolidate cu titluri de valoare pe termen scurt (pasive) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Tranzacții de consolidare – titluri de valoare pe termen scurt [2B.9]: egal cu tranzacții cu titluri de valoare pe termen scurt (pasive) – neconsolidate [2B.3], minus tranzacții consolidate cu titluri de valoare pe termen scurt (pasive) [2A.17].

| 10. | Tranzacții de consolidare – titluri de valoare pe termen lung [2B.10]: egal cu tranzacții cu titluri de valoare pe termen lung (pasive) – neconsolidate [2B.4], minus tranzacții consolidate cu titluri de valoare pe termen lung (pasive) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Tranzacții de consolidare – titluri de valoare pe termen lung [2B.10]: egal cu tranzacții cu titluri de valoare pe termen lung (pasive) – neconsolidate [2B.4], minus tranzacții consolidate cu titluri de valoare pe termen lung (pasive) [2A.18].

| 11. | Tranzacții de consolidare – credite [2B.11]: egal cu tranzacții cu alte credite (pasive) – neconsolidate [2B.6], minus tranzacții consolidate cu credite (pasive) [2A.20], minus tranzacții cu credite acordate de banca centrală [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Tranzacții de consolidare – credite [2B.11]: egal cu tranzacții cu alte credite (pasive) – neconsolidate [2B.6], minus tranzacții consolidate cu credite (pasive) [2A.20], minus tranzacții cu credite acordate de banca centrală [2A.21].

Tabelul 3A

| 1. | Datorie [3A.1]: egal cu datoria, astfel cum a fost definită în Regulamentul (CE) nr. 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Datorie [3A.1]: egal cu datoria, astfel cum a fost definită în Regulamentul (CE) nr. 3605/93.

| 2. | Datorie – numerar și depozite (pasive) [3A.2]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] reprezentată de numerar și depozite (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Datorie – numerar și depozite (pasive) [3A.2]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] reprezentată de numerar și depozite (AF.2).

| 3. | Datorie – titluri de valoare pe termen scurt (pasive) [3A.3]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] reprezentată de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (AF.33), a căror scadență inițială este mai mică sau egală cu un an. |
| --- | --- |

3.

Datorie – titluri de valoare pe termen scurt (pasive) [3A.3]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] reprezentată de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (AF.33), a căror scadență inițială este mai mică sau egală cu un an.

| 4. | Datorie – titluri de valoare pe termen slung (pasive) [3A.4]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] reprezentată de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (AF.33), a căror scadență inițială este mai mare de un an. |
| --- | --- |

4.

Datorie – titluri de valoare pe termen slung (pasive) [3A.4]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] reprezentată de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (AF.33), a căror scadență inițială este mai mare de un an.

| 5. | Datorie – credite acordate de banca centrală (pasive) [3A.5]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] reprezentată de credite (AF.4) care constituie un activ al S.121. |
| --- | --- |

5.

Datorie – credite acordate de banca centrală (pasive) [3A.5]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] reprezentată de credite (AF.4) care constituie un activ al S.121.

| 6. | Datorie – alte credite (pasive) [3A.6]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] reprezentată de credite (AF.4) care nu constituie un activ al S.121. |
| --- | --- |

6.

Datorie – alte credite (pasive) [3A.6]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] reprezentată de credite (AF.4) care nu constituie un activ al S.121.

| 7. | Datorie deținută de rezidenții statului membru [3A.7]: egal cu datoria deținută de banca centrală [3A.8], datoria deținută de alte instituții financiare monetare [3A.9], datoria deținută de alte instituții financiare [3A.10] și datoria deținută de alți rezidenți ai statului membru [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Datorie deținută de rezidenții statului membru [3A.7]: egal cu datoria deținută de banca centrală [3A.8], datoria deținută de alte instituții financiare monetare [3A.9], datoria deținută de alte instituții financiare [3A.10] și datoria deținută de alți rezidenți ai statului membru [3A.11].

| 8. | Datorie deținută de banca centrală [3A.8]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1], care constituie un activ al S.121. |
| --- | --- |

8.

Datorie deținută de banca centrală [3A.8]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1], care constituie un activ al S.121.

| 9. | Datorie deținută de alte instituții financiare monetare [3A.9]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1], care constituie un activ al S.122. |
| --- | --- |

9.

Datorie deținută de alte instituții financiare monetare [3A.9]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1], care constituie un activ al S.122.

| 10. | Datorie deținută de alte instituții financiare [3A.10]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1], care constituie un activ al S.123, S.124 sau S.125. |
| --- | --- |

10.

Datorie deținută de alte instituții financiare [3A.10]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1], care constituie un activ al S.123, S.124 sau S.125.

| 11. | Datorie deținută de alți rezidenți ai statului membru [3A.11]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1], care constituie un activ al S.11, S.14 sau S.15. |
| --- | --- |

11.

Datorie deținută de alți rezidenți ai statului membru [3A.11]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1], care constituie un activ al S.11, S.14 sau S.15.

| 12. | Datorie deținută de nerezidenți ai statului membru [3A.12]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1], care constituie un activ al S.2. |
| --- | --- |

12.

Datorie deținută de nerezidenți ai statului membru [3A.12]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1], care constituie un activ al S.2.

| 13. | Datorie exprimată în monedă națională [3A.13]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] exprimată în moneda oficială a statului membru. |
| --- | --- |

13.

Datorie exprimată în monedă națională [3A.13]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] exprimată în moneda oficială a statului membru.

| 14. | Datorie exprimată într-o valută participantă [3A.14]: egal – înainte ca statul membru să devină stat membru participant – cu acea parte a datoriei [3A.1] exprimată în moneda oficială a unuia dintre statele membre participante (cu excepția monedei naționale [3A.13]), plus datoria exprimată în ecu sau euro. |
| --- | --- |

14.

Datorie exprimată într-o valută participantă [3A.14]: egal – înainte ca statul membru să devină stat membru participant – cu acea parte a datoriei [3A.1] exprimată în moneda oficială a unuia dintre statele membre participante (cu excepția monedei naționale [3A.13]), plus datoria exprimată în ecu sau euro.

| 15. | Datorie exprimată într-o valută neparticipantă [3A.15]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] neinclusă în [3A.13] sau [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Datorie exprimată într-o valută neparticipantă [3A.15]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] neinclusă în [3A.13] sau [3A.14].

| 16. | Datorie pe termen scurt [3A.16]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] a cărei scadență inițială este mai mică sau egală cu un an. |
| --- | --- |

16.

Datorie pe termen scurt [3A.16]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] a cărei scadență inițială este mai mică sau egală cu un an.

| 17. | Datorie pe termen lung [3A.17]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] a cărei scadență inițială este mai mare de un an. |
| --- | --- |

17.

Datorie pe termen lung [3A.17]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] a cărei scadență inițială este mai mare de un an.

| 18. | Datorie pe termen lung din care, cu rata dobânzii variabilă [3A.18]: egal cu acea parte a datoriei pe termen lung [3A.17] a cărei rată a dobânzii este variabilă. |
| --- | --- |

18.

Datorie pe termen lung din care, cu rata dobânzii variabilă [3A.18]: egal cu acea parte a datoriei pe termen lung [3A.17] a cărei rată a dobânzii este variabilă.

| 19. | Datorie cu scadență reziduală de până la un an [3A.19]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] cu scadență reziduală mai mică sau egală cu un an. |
| --- | --- |

19.

Datorie cu scadență reziduală de până la un an [3A.19]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] cu scadență reziduală mai mică sau egală cu un an.

| 20. | Datorie cu scadență reziduală de peste un an și de până la cinci ani [3A.20]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] cu scadență reziduală mai mare de un an și de până la cinci ani. |
| --- | --- |

20.

Datorie cu scadență reziduală de peste un an și de până la cinci ani [3A.20]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] cu scadență reziduală mai mare de un an și de până la cinci ani.

| 21. | Datorie cu scadență reziduală de peste un an și de până la cinci ani din care, cu rata dobânzii variabilă [3A.21]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] cu scadență reziduală de peste un an și de până la cinci ani [3A.20] și a cărei rată a dobânzii este variabilă. |
| --- | --- |

21.

Datorie cu scadență reziduală de peste un an și de până la cinci ani din care, cu rata dobânzii variabilă [3A.21]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] cu scadență reziduală de peste un an și de până la cinci ani [3A.20] și a cărei rată a dobânzii este variabilă.

| 22. | Datorie cu scadență reziduală de peste cinci ani [3A.22]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] cu scadență reziduală de peste cinci ani. |
| --- | --- |

22.

Datorie cu scadență reziduală de peste cinci ani [3A.22]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] cu scadență reziduală de peste cinci ani.

| 23. | Datorie cu scadență reziduală de peste cinci ani din care, cu rata dobânzii variabilă [3A.23]: egal cu acea parte a datoriei cu scadență reziduală de peste cinci ani [3A.22] a cărei rată a dobânzii este variabilă. |
| --- | --- |

23.

Datorie cu scadență reziduală de peste cinci ani din care, cu rata dobânzii variabilă [3A.23]: egal cu acea parte a datoriei cu scadență reziduală de peste cinci ani [3A.22] a cărei rată a dobânzii este variabilă.

| 24. | Componentă a datoriei aferentă administrației centrale [3A.24]: egal cu pasivele S.1311, care nu constituie active ale S.1311, minus activele S.1311 care sunt pasive ale S.13, altele decât S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Componentă a datoriei aferentă administrației centrale [3A.24]: egal cu pasivele S.1311, care nu constituie active ale S.1311, minus activele S.1311 care sunt pasive ale S.13, altele decât S.1311 [3B.15].

| 25. | Componentă a datoriei aferentă administrațiilor statelor federate [3A.25]: egal cu pasivele S.1312, care nu constituie active ale S.1312, minus activele S.1312 care sunt pasive ale S.13, altele decât S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Componentă a datoriei aferentă administrațiilor statelor federate [3A.25]: egal cu pasivele S.1312, care nu constituie active ale S.1312, minus activele S.1312 care sunt pasive ale S.13, altele decât S.1312 [3B.16].

| 26. | Componentă a datoriei aferentă administrațiilor locale [3A.26]: egal cu pasivele S.1313, care nu constituie active ale S.1313, minus activele S.1313 care sunt pasive ale S.13, altele decât S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Componentă a datoriei aferentă administrațiilor locale [3A.26]: egal cu pasivele S.1313, care nu constituie active ale S.1313, minus activele S.1313 care sunt pasive ale S.13, altele decât S.1313 [3B.17].

| 27. | Componentă a datoriei aferentă administrațiilor de securitate socială (administrațiilor sistemelor de asigurări sociale) [3A.27]: egal cu pasivele S.1314, care nu constituie active ale S.1314, minus activele S.1314 care sunt pasive ale S.13, altele decât S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Componentă a datoriei aferentă administrațiilor de securitate socială (administrațiilor sistemelor de asigurări sociale) [3A.27]: egal cu pasivele S.1314, care nu constituie active ale S.1314, minus activele S.1314 care sunt pasive ale S.13, altele decât S.1314 [3B.18].

| 28. | Scadență reziduală medie a datoriei [3A.28]: egal cu scadența reziduală medie, ponderată în funcție de sumele neachitate și exprimată în ani. |
| --- | --- |

28.

Scadență reziduală medie a datoriei [3A.28]: egal cu scadența reziduală medie, ponderată în funcție de sumele neachitate și exprimată în ani.

| 29. | Datorie – obligațiuni cu cupon zero [3A.29]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] sub formă de obligațiuni cu cupon zero, adică obligațiuni care nu presupun plata cupoanelor și a căror dobândă se calculează pe baza diferenței între prețul de răscumpărare și cel de emisiune. |
| --- | --- |

29.

Datorie – obligațiuni cu cupon zero [3A.29]: egal cu acea parte a datoriei [3A.1] sub formă de obligațiuni cu cupon zero, adică obligațiuni care nu presupun plata cupoanelor și a căror dobândă se calculează pe baza diferenței între prețul de răscumpărare și cel de emisiune.

Tabelul 3B

| 1. | Datorie – neconsolidată [3B.1]: egal cu pasivele S.13, inclusiv cele care sunt active ale S.13, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Datorie – neconsolidată [3B.1]: egal cu pasivele S.13, inclusiv cele care sunt active ale S.13, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 2. | Elemente de consolidare [3B.2]: egal cu pasivele S.13 care sunt în același timp active ale S.13, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Elemente de consolidare [3B.2]: egal cu pasivele S.13 care sunt în același timp active ale S.13, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 3. | Elemente de consolidare – numerar și depozite [3B.3]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] reprezentate de numerar și depozite (F.2). |
| --- | --- |

3.

Elemente de consolidare – numerar și depozite [3B.3]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] reprezentate de numerar și depozite (F.2).

| 4. | Elemente de consolidare – titluri de valoare pe termen scurt [3B.4]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] reprezentate de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (F.33), a căror scadență inițială este mai mică sau egală cu un an. |
| --- | --- |

4.

Elemente de consolidare – titluri de valoare pe termen scurt [3B.4]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] reprezentate de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (F.33), a căror scadență inițială este mai mică sau egală cu un an.

| 5. | Elemente de consolidare – titluri de valoare pe termen lung [3B.5]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] reprezentată de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (F.33), a căror scadență inițială este de peste un an. |
| --- | --- |

5.

Elemente de consolidare – titluri de valoare pe termen lung [3B.5]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] reprezentată de titluri de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția instrumentelor financiare derivate (F.33), a căror scadență inițială este de peste un an.

| 6. | Elemente de consolidare – credite [3B.6]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] reprezentată de credite (F.4). |
| --- | --- |

6.

Elemente de consolidare – credite [3B.6]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] reprezentată de credite (F.4).

| 7. | Datorie emisă de administrația centrală [3B.7]: egal cu pasivele S.1311, care nu constituie active ale S.1311, reprezentată de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Datorie emisă de administrația centrală [3B.7]: egal cu pasivele S.1311, care nu constituie active ale S.1311, reprezentată de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 8. | Datorie emisă de administrația centrală din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice [3B.8]: egal cu pasivele S.1311, care constituie active ale S.1312, S.1313 sau S.1314, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Datorie emisă de administrația centrală din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice [3B.8]: egal cu pasivele S.1311, care constituie active ale S.1312, S.1313 sau S.1314, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 9. | Datorie emisă de administrațiile statelor federate [3B.9]: egal cu pasivele S.1312, care nu constituie active ale S.1312, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Datorie emisă de administrațiile statelor federate [3B.9]: egal cu pasivele S.1312, care nu constituie active ale S.1312, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 10. | Datorie emisă de administrațiile statelor federate din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice [3B.10]: egal cu pasivele S.1312, care constituie active ale S.1311, S.1313 sau S.1314, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Datorie emisă de administrațiile statelor federate din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice [3B.10]: egal cu pasivele S.1312, care constituie active ale S.1311, S.1313 sau S.1314, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 11. | Datorie emisă de administrațiile locale [3B.11]: egal cu pasivele S.1313, care nu constituie active ale S.1313, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Datorie emisă de administrațiile locale [3B.11]: egal cu pasivele S.1313, care nu constituie active ale S.1313, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 12. | Datorie emisă de administrațiile locale din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice [3B.12]: egal cu pasivele S.1313, care constituie active ale S.1311, S.1312 sau S.1314, reprezentată de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Datorie emisă de administrațiile locale din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice [3B.12]: egal cu pasivele S.1313, care constituie active ale S.1311, S.1312 sau S.1314, reprezentată de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 13. | Datorie emisă de administrațiile de securitate socială (administrațiile sistemelor de asigurări sociale) [3B.13]: egal cu pasivele S.1314, care nu constituie active ale S.1314, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Datorie emisă de administrațiile de securitate socială (administrațiile sistemelor de asigurări sociale) [3B.13]: egal cu pasivele S.1314, care nu constituie active ale S.1314, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 14. | Datorie emisă de administrațiile de securitate socială (administrațiile sistemelor de asigurări sociale) din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice [3B.14]: egal cu pasivele S.1314, care constituie active ale S.1311, S.1312 sau S.1313, reprezentată de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Datorie emisă de administrațiile de securitate socială (administrațiile sistemelor de asigurări sociale) din care deținută de alte subsectoare ale administrației publice [3B.14]: egal cu pasivele S.1314, care constituie active ale S.1311, S.1312 sau S.1313, reprezentată de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 15. | Datorie deținută de administrația centrală, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice [3B.15]: egal cu pasivele S.1312, S.1313 sau S.1314 care constituie active ale S.1311, reprezentată de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Datorie deținută de administrația centrală, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice [3B.15]: egal cu pasivele S.1312, S.1313 sau S.1314 care constituie active ale S.1311, reprezentată de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 16. | Datorie deținută de administrațiile statelor federate, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice [3B.16]: egal cu pasivele S.1311, S.1313 sau S.1314 care constituie active ale S.1312, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Datorie deținută de administrațiile statelor federate, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice [3B.16]: egal cu pasivele S.1311, S.1313 sau S.1314 care constituie active ale S.1312, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 17. | Datorie deținută de administrațiile locale, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice [3B.17]: egal cu pasivele S.1311, S.1312 sau S.1314 care constituie active ale S.1313, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Datorie deținută de administrațiile locale, emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice [3B.17]: egal cu pasivele S.1311, S.1312 sau S.1314 care constituie active ale S.1313, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].

| 18. | Datorie deținută de administrațiile de securitate socială (administrațiile sistemelor de asigurări sociale), emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice [3B.18]: egal cu pasivele S.1311, S.1312 sau S.1313 care constituie active ale S.1314, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].” |
| --- | --- |

18.

Datorie deținută de administrațiile de securitate socială (administrațiile sistemelor de asigurări sociale), emisă de unități care aparțin altor subsectoare ale administrației publice [3B.18]: egal cu pasivele S.1311, S.1312 sau S.1313 care constituie active ale S.1314, reprezentate de aceleași instrumente ca și datoria [3A.1].”

---

(1)  JO L 332, 31.12.1993, p. 7.

1

(2)  [x,y] se referă la categoria numărul y din tabelul x.

2

(3)  Conducând la reclasificarea unității debitoare din subsectorul S.11001 sau S.12x01 în subsectorul S.11002/3 sau S.12x02/3 sau invers.

3

---

Rectificări

| 17.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 276/50

---

Rectificare la Decizia Comisiei 2007/777/CE din 29 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică precum și a modelelor de certificate pentru importul anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman, provenind din țări terțe și de abrogare a Deciziei 2005/432/CE

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 312 din 30 noiembrie 2007
  )

La pagina 51, articolul 3, litera (a):

în loc de:

| „(a) | respectă condițiile privind originea și tratamentul stabilite în anexa I, punctele 1 și 2; precum și”, |
| --- | --- |

„(a)

respectă condițiile privind originea și tratamentul stabilite în anexa I, punctele 1 și 2; precum și”,

se va citi:

| „(a) | respectă condițiile privind originea și tratamentul stabilite în anexa I punctele 1 sau 2; precum și”. |
| --- | --- |

„(a)

respectă condițiile privind originea și tratamentul stabilite în anexa I punctele 1 sau 2; precum și”.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 276/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---