# Europeiska unionens L 295/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 295 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången4 november 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 295

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången4 november 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1076/2008 av den 3 november 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1077/2008 av den 3 november 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1966/2006 om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter och om metoder för fjärranalys samt om upphävande av förordning (EG) nr 1566/2007 | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1078/2008 av den 3 november 2008 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 861/2006 när det gäller medlemsstaternas utgifter för insamling och hantering av grundläggande fiskeriuppgifter | 24 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 1076/2008 av den 3 november 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1077/2008 av den 3 november 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1966/2006 om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter och om metoder för fjärranalys samt om upphävande av förordning (EG) nr 1566/2007

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1078/2008 av den 3 november 2008 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 861/2006 när det gäller medlemsstaternas utgifter för insamling och hantering av grundläggande fiskeriuppgifter

24

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/830/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 april 2008 om det statliga stöd C 21/07 (f.d. N 578/06) som Ungern planerar att genomföra till förmån för IBIDEN Hungary Gyártó Kft.
  [delgivet med nr K(2008) 1342]

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2008/831/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 31 oktober 2008 om ändring av tidsfristen för att lägga fram dokumentation om vissa ämnen som ska granskas inom det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i direktiv 98/8/EG
  [delgivet med nr K(2008) 6266]

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2008/832/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 3 november 2008 om att inte ta upp bromukonazol i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2008) 6290]

   (
  1
  ) | 53 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/830/EG

*

Kommissionens beslut av den 30 april 2008 om det statliga stöd C 21/07 (f.d. N 578/06) som Ungern planerar att genomföra till förmån för IBIDEN Hungary Gyártó Kft.
  [delgivet med nr K(2008) 1342]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 1342]

1

34

2008/831/EG

*

Kommissionens beslut av den 31 oktober 2008 om ändring av tidsfristen för att lägga fram dokumentation om vissa ämnen som ska granskas inom det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i direktiv 98/8/EG
  [delgivet med nr K(2008) 6266]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 6266]

1

50

2008/832/EG

*

Kommissionens beslut av den 3 november 2008 om att inte ta upp bromukonazol i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2008) 6290]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 6290]

1

53

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 4.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1076/2008

av den 3 november 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 4 november 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 november 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 36,3 |
| MK | 43,0 |
| TR | 81,0 |
| ZZ | 53,4 |
| 0707 00 05 | JO | 168,2 |
| MA | 26,4 |
| TR | 143,3 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 90 70 | MA | 39,5 |
| TR | 127,4 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | AR | 82,2 |
| MA | 81,6 |
| TR | 93,5 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 87,3 |
| 0806 10 10 | BR | 232,0 |
| TR | 127,8 |
| US | 242,1 |
| ZA | 218,0 |
| ZZ | 205,0 |
| 0808 10 80 | CA | 96,3 |
| CL | 64,4 |
| CN | 66,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 82,2 |
| US | 112,0 |
| ZA | 91,2 |
| ZZ | 78,6 |
| 0808 20 50 | CN | 55,9 |
| US | 208,3 |
| ZZ | 132,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

36,3

MK

43,0

TR

81,0

ZZ

53,4

0707 00 05

JO

168,2

MA

26,4

TR

143,3

ZZ

112,6

0709 90 70

MA

39,5

TR

127,4

ZZ

83,5

0805 50 10

AR

82,2

MA

81,6

TR

93,5

ZA

91,9

ZZ

87,3

0806 10 10

BR

232,0

TR

127,8

US

242,1

ZA

218,0

ZZ

205,0

0808 10 80

CA

96,3

CL

64,4

CN

66,8

MK

37,6

NZ

82,2

US

112,0

ZA

91,2

ZZ

78,6

0808 20 50

CN

55,9

US

208,3

ZZ

132,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 4.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1077/2008

av den 3 november 2008

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1966/2006 om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter och om metoder för fjärranalys samt om upphävande av förordning (EG) nr 1566/2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1966/2006 av den 21 december 2006 om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter och om metoder för fjärranalys (1), särskilt artikel 5, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 22.1 c i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 (2) får verksamhet som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken inte bedrivas utan att en befälhavare utan dröjsmål registrerar och rapporterar uppgifter om fiskeverksamhet, inbegripet landningar och omlastningar, och kopior av dessa uppgifter ska finnas tillgängliga för myndigheterna. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 22.1 c i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 (2) får verksamhet som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken inte bedrivas utan att en befälhavare utan dröjsmål registrerar och rapporterar uppgifter om fiskeverksamhet, inbegripet landningar och omlastningar, och kopior av dessa uppgifter ska finnas tillgängliga för myndigheterna.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 1966/2006 gäller skyldigheten att på elektronisk väg registrera och överföra loggbok, landningsdeklaration och uppgifter om omlastningar för befälhavare på gemenskapsfartyg med en största längd på över 24 meter inom 24 månader efter det att tillämpningsföreskrifterna har trätt i kraft och för befälhavare på gemenskapsfartyg med en största längd på över 15 meter inom 42 månader efter det att tillämpningsföreskrifterna har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 1966/2006 gäller skyldigheten att på elektronisk väg registrera och överföra loggbok, landningsdeklaration och uppgifter om omlastningar för befälhavare på gemenskapsfartyg med en största längd på över 24 meter inom 24 månader efter det att tillämpningsföreskrifterna har trätt i kraft och för befälhavare på gemenskapsfartyg med en största längd på över 15 meter inom 42 månader efter det att tillämpningsföreskrifterna har trätt i kraft.

| (3) | Daglig rapportering av fiskeverksamheter gör det möjligt att väsentligt förbättra ändamålsenligheten och effektiviteten hos kontroll- och övervakningsverksamheterna både till sjöss och på land. |
| --- | --- |

(3)

Daglig rapportering av fiskeverksamheter gör det möjligt att väsentligt förbättra ändamålsenligheten och effektiviteten hos kontroll- och övervakningsverksamheterna både till sjöss och på land.

| (4) | Enligt artikel 6 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (3) ska befälhavare på gemenskapsfartyg föra loggbok över sina verksamheter. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 6 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (3) ska befälhavare på gemenskapsfartyg föra loggbok över sina verksamheter.

| (5) | Enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 2847/93 ska befälhavare eller deras ställföreträdare på gemenskapsfartyg med en största längd av minst 10 meter efter varje resa inom 48 timmar efter landningen lämna in en deklaration till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där landningen äger rum. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 2847/93 ska befälhavare eller deras ställföreträdare på gemenskapsfartyg med en största längd av minst 10 meter efter varje resa inom 48 timmar efter landningen lämna in en deklaration till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där landningen äger rum.

| (6) | Enligt artikel 9 i förordning (EEG) nr 2847/93 ska de auktionsinrättningar eller andra av medlemsstaterna bemyndigade organ eller personer som ansvarar för den första saluföringen av fiskeprodukter vid första försäljningstillfället lämna in en avräkningsnota till de behöriga myndigheter inom vilkas territorier den första saluföringen sker. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 9 i förordning (EEG) nr 2847/93 ska de auktionsinrättningar eller andra av medlemsstaterna bemyndigade organ eller personer som ansvarar för den första saluföringen av fiskeprodukter vid första försäljningstillfället lämna in en avräkningsnota till de behöriga myndigheter inom vilkas territorier den första saluföringen sker.

| (7) | I samma artikel fastställs även att den medlemsstat som ansvarar för kontrollen av den första saluföringen av fiskeriprodukter, om den första saluföringen inte äger rum i den medlemsstat där produkterna har landats, ska se till att en kopia av avräkningsnotan snarast möjligt lämnas in till de myndigheter som är ansvariga för kontrollen av landningen av produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(7)

I samma artikel fastställs även att den medlemsstat som ansvarar för kontrollen av den första saluföringen av fiskeriprodukter, om den första saluföringen inte äger rum i den medlemsstat där produkterna har landats, ska se till att en kopia av avräkningsnotan snarast möjligt lämnas in till de myndigheter som är ansvariga för kontrollen av landningen av produkterna i fråga.

| (8) | Enligt artikel 19 i förordning (EEG) nr 2847/93 ska medlemsstaterna upprätta elektroniska databaser och införa ett system för giltighetskontroll, som bland annat ska omfatta dubbelkontroller och granskning av uppgifter. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 19 i förordning (EEG) nr 2847/93 ska medlemsstaterna upprätta elektroniska databaser och införa ett system för giltighetskontroll, som bland annat ska omfatta dubbelkontroller och granskning av uppgifter.

| (9) | Enligt artiklarna 19b och 19e i förordning (EEG) nr 2847/93 ska befälhavarna på gemenskapsfartyg lämna ansträngningsrapporter och registrera dem i sina loggböcker. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artiklarna 19b och 19e i förordning (EEG) nr 2847/93 ska befälhavarna på gemenskapsfartyg lämna ansträngningsrapporter och registrera dem i sina loggböcker.

| (10) | Enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (4) åligger det befälhavaren på gemenskapsfartyg med djuphavsfisketillstånd att i loggboken eller på ett formulär som utfärdats av flaggmedlemsstaten föra in de uppgifter som rör fiskeredskapens egenskaper och fiskeverksamheten. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (4) åligger det befälhavaren på gemenskapsfartyg med djuphavsfisketillstånd att i loggboken eller på ett formulär som utfärdats av flaggmedlemsstaten föra in de uppgifter som rör fiskeredskapens egenskaper och fiskeverksamheten.

| (11) | I rådets förordning (EG) nr 768/2005 (5) om inrättande av Gemenskapens kontrollorgan för fiske och om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken föreskrivs att planer för gemensamt utnyttjande ska genomföras. |
| --- | --- |

(11)

I rådets förordning (EG) nr 768/2005 (5) om inrättande av Gemenskapens kontrollorgan för fiske och om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken föreskrivs att planer för gemensamt utnyttjande ska genomföras.

| (12) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1566/2007 (6) fastställdes tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1966/2006 i fråga om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter. |
| --- | --- |

(12)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1566/2007 (6) fastställdes tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1966/2006 i fråga om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter.

| (13) | Vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1566/2007 kräver nu ytterligare specificeringar och förtydliganden.
  Det är därför lämpligt att upphäva förordning (EG) nr 1566/2007 och ersätta den med en ny förordning. |
| --- | --- |

(13)

Vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1566/2007 kräver nu ytterligare specificeringar och förtydliganden.

Det är därför lämpligt att upphäva förordning (EG) nr 1566/2007 och ersätta den med en ny förordning.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på:

| a) | Gemenskapsfartyg med en största längd på över 24 meter, från och med den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

a)

Gemenskapsfartyg med en största längd på över 24 meter, från och med den 1 januari 2010.

| b) | Gemenskapsfartyg med en största längd på över 15 meter, från och med den 1 juli 2011. |
| --- | --- |

b)

Gemenskapsfartyg med en största längd på över 15 meter, från och med den 1 juli 2011.

| c) | Registrerade köpare, registrerade auktionsinrättningar eller andra av medlemsstaterna bemyndigade enheter eller personer vilka är ansvariga för den första saluföringen av fiskeprodukter, i de fall då denna årligen omsätter över 400 000 euro, från och med den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

c)

Registrerade köpare, registrerade auktionsinrättningar eller andra av medlemsstaterna bemyndigade enheter eller personer vilka är ansvariga för den första saluföringen av fiskeprodukter, i de fall då denna årligen omsätter över 400 000 euro, från och med den 1 januari 2009.

2.   Trots punkt 1 a ska denna förordning tillämpas tidigare än den 1 januari 2010 på gemenskapsfartyg som för en viss medlemsstats flagg och har en största längd på över 24 meter, om den medlemsstaten så beslutar.

3.   Trots punkt 1 b ska denna förordning tillämpas tidigare än den 1 juli 2011 på gemenskapsfartyg som för en viss medlemsstats flagg och har en största längd på över 15 meter, om den medlemsstaten så beslutar.

4.   Trots de datum som fastställs i punkterna 1 a och 1 b får en medlemsstat besluta att tillämpa denna förordning på fartyg på högst 15 meter som för den medlemsstatens flagg före dessa datum i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1966/2006.

5.   Medlemsstaterna får träffa bilaterala avtal om användning av elektroniska rapporteringssystem på fartyg som för deras flagg i farvatten som lyder under deras överhöghet eller jurisdiktion, förutsatt att dessa fartyg följer samtliga bestämmelser i denna förordning.

6.   Denna förordning ska gälla för gemenskapsfartyg oberoende av i vilka vatten de bedriver fiske och i vilken hamn deras fångster landas.

7.   Denna förordning ska inte gälla för gemenskapsfartyg som uteslutande används för drift av vattenbruk.

Artikel 2

Förteckning över aktörer och fartyg

1.   Varje medlemsstat ska upprätta en förteckning över registrerade köpare, registrerade auktionsinrättningar eller andra av medlemsstaten bemyndigade enheter eller personer vilka är ansvariga för den första saluföringen av fiskeprodukter, i de fall då denna årligen omsätter fiskeprodukter till ett värde av över 400 000 euro. Det första referensåret ska vara 2007 och förteckningen ska uppdateras den 1 januari det innevarande året (år n) på grundval av den årliga omsättningen av fiskeprodukter utöver 400 000 euros värde år n-2. Förteckningen ska offentliggöras på en officiell webbplats i medlemsstaten.

2.   Varje medlemsstat ska upprätta och regelbundet uppdatera förteckningar över gemenskapsfartyg som för dess flagg och för vilka bestämmelserna i denna förordning gäller i enlighet med artikel 1.2–1.5. Förteckningarna ska offentliggöras på en officiell webbplats i medlemsstaten, i ett format som ska beslutas i samråd mellan medlemsstaterna och kommissionen.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning avses med

1.   fiskeverksamhet: all verksamhet som innebär att söka efter fisk, att skjuta, lägga ut eller dra in ett fiskeredskap och att avlägsna eventuell fångst från redskapet,

2.   plan för gemensamt utnyttjande: en plan där driftsarrangemangen kring utnyttjandet av de gemensamma medlen för kontroll och inspektion fastställs.

KAPITEL II

ELEKTRONISK ÖVERFÖRING

Artikel 4

Uppgifter som ska överföras av fartygens befälhavare eller deras ställföreträdare

1.   Befälhavare på gemenskapsfartyg ska överföra loggboksuppgifter och uppgifter om omlastningar på elektronisk väg till de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten.

2.   Befälhavare på gemenskapsfartyg eller deras ställföreträdare ska överföra landningsdeklarationer på elektronisk väg de till behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten.

3.   Då ett gemenskapsfartyg landar sin fångst i en annan medlemsstat än flaggmedlemsstaten ska de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten omedelbart då de tagit emot landningsdeklarationen vidarebefordra denna på elektronisk väg till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där fångsten landades.

4.   Befälhavare på gemenskapsfartyg ska, när detta krävs enligt gemenskapsreglerna, till den behöriga myndigheten i flaggmedlemsstaten vid föreskriven tidpunkt på elektronisk väg överföra en förhandsanmälan av ankomst till hamn.

5.   När ett fartyg har för avsikt att anlöpa en hamn i en annan medlemsstat än flaggmedlemsstaten ska de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten, omedelbart efter att ha tagit emot den förhandsanmälan som avses i punkt 4, vidarebefordra den på elektronisk väg till de behöriga myndigheterna i kustmedlemsstaten.

Artikel 5

Uppgifter som ska överföras av enheter eller personer som är ansvariga för den första saluföringen eller det första övertagandet

1.   Registrerade köpare, registrerade auktionsinrättningar eller andra av medlemsstaterna bemyndigade enheter eller personer som är ansvariga för den första saluföringen av fiskeprodukter ska på elektronisk väg överföra de uppgifter som ska föras in i en avräkningsnota till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat inom vars territorium den första saluföringen sker.

2.   När den första saluföringen sker i en annan medlemsstat än flaggmedlemsstaten ska de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där den första saluföringen sker se till att en kopia av avräkningsnotan på elektronisk väg överförs till de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten omedelbart då relevanta uppgifter tagits emot.

3.   Om den första saluföringen inte äger rum i den medlemsstat där produkterna landades ska den medlemsstat där den första saluföringen sker se till att en kopia av avräkningsnotan överförs på elektronisk väg omedelbart då relevanta uppgifter tagits emot till följande myndigheter:

| a) | De behöriga myndigheterna i den medlemsstat där fiskeprodukterna har landats. |
| --- | --- |

a)

De behöriga myndigheterna i den medlemsstat där fiskeprodukterna har landats.

| b) | De behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten för det fartyg som landade fiskeprodukterna. |
| --- | --- |

b)

De behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten för det fartyg som landade fiskeprodukterna.

4.   Innehavaren av deklarationen om övertagande ska på elektronisk väg överföra de uppgifter som måste föras in i en deklaration om övertagande till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat inom vars territorium det fysiska övertagandet sker.

Artikel 6

Överföringsfrekvens

1.   Befälhavarna ska minst en gång per dag före kl. 24.00 överföra uppgifterna i den elektroniska loggboken till de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten, och detta även om det inte finns någon ny fångst att rapportera. De ska också översända dessa uppgifter

| a) | på begäran av den behöriga myndigheten i flaggmedlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

på begäran av den behöriga myndigheten i flaggmedlemsstaten,

| b) | omedelbart efter det att det sista fisket har avslutats, |
| --- | --- |

b)

omedelbart efter det att det sista fisket har avslutats,

| c) | före ankomsten till hamnen, |
| --- | --- |

c)

före ankomsten till hamnen,

| d) | då inspektion äger rum till sjöss, och |
| --- | --- |

d)

då inspektion äger rum till sjöss, och

| e) | vid händelser som definieras i gemenskapslagstiftningen eller av flaggstaten. |
| --- | --- |

e)

vid händelser som definieras i gemenskapslagstiftningen eller av flaggstaten.

2.   Befälhavarna får överföra korrigeringar av den elektroniska loggboken eller omlastningsdeklarationerna fram till den sista överföring som görs i slutet av fiskeresan och före infarten i hamn. Korrigeringarna ska vara tydligt markerade. De behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten ska lagra alla originaluppgifter från den elektroniska loggboken och korrigeringar av dessa.

3.   Befälhavare eller deras ställföreträdare ska överföra landningsdeklarationen på elektronisk väg omedelbart efter det att den har upprättats.

4.   Befälhavarna på både de levererande och de mottagande fartygen ska överföra uppgifter om omlastningar på elektronisk väg omedelbart efter omlastning.

5.   Befälhavaren ska bevara ett exemplar av den information som avses i punkt 1 ombord på fiskefartyget under varje fiskeresa och fram till dess att landningsdeklarationen har lämnats in.

6.   Om ett fiskefartyg befinner sig i hamn utan någon fisk ombord och befälhavaren har överlämnat landningsdeklarationen, får den överföring som avses i punkt 1 i denna artikel skjutas upp förutsatt att förhandsanmälan gjorts till flaggmedlemsstatens centrum för fiskeriövervakning. Överföringarna ska återupptas när fartyget lämnar hamnen. Förhandsanmälan ska inte krävas för fartyg som är utrustade med ett satellitbaserat fartygsövervakningssystem (VMS) och överför sina uppgifter via detta.

Artikel 7

Format för överföring av uppgifter från ett fartyg till de behöriga myndigheterna i dess flaggstat

Varje medlemsstat ska fastställa formatet för överföring av uppgifter från fartyg som för dess flagg till dess behöriga myndigheter.

Artikel 8

Returmeddelanden

Medlemsstaterna ska se till att returmeddelanden sänds till fartyg som för deras flagg för varje överföring av loggboks-, omlastnings- och landningsuppgifter. Returmeddelandet ska innehålla ett mottagningsbevis.

KAPITEL III

UNDANTAG

Artikel 9

Undantag

1.   En medlemsstat får undanta befälhavare på fartyg som för dess flagg från de skyldigheter som anges i artikel 4.1 och från kravet på att ha utrustning ombord för att på elektronisk väg översända de uppgifter som avses i artikel 1.1–1.2 i förordning (EG) nr 1966/2006 om de under högst 24 timmar lämnar hamnen för att fiska på vatten under medlemsstatens överhöghet eller jurisdiktion, förutsatt att de inte landar sina fångster utanför sin flaggmedlemsstats territorium.

2.   Befälhavare på gemenskapsfartyg som registrerar och rapporterar uppgifter om sin fiskeverksamhet på elektronisk väg ska undantas från skyldigheten att ta fram loggbok, landningsdeklarationer och omlastningsdeklarationer i pappersform.

3.   Befälhavare på gemenskapsfartyg, eller deras ställföreträdare, som landar sin fångst i en annan medlemsstat än flaggmedlemsstaten ska undantas från kravet på att lämna in en landningsdeklaration i pappersform till kustmedlemsstaten.

4.   Medlemsstaterna får ingå bilaterala avtal om användning av elektroniska rapporteringssystem på fartyg som för deras flagg i de farvatten som lyder under deras överhöghet eller jurisdiktion. De fartyg som omfattas av sådana avtal ska undantas från skyldigheten att föra loggbok i pappersform i sådana farvatten.

5.   Befälhavare på gemenskapsfartyg som i sina elektroniska loggböcker registrerar de uppgifter om fiskeansträngning som krävs enligt artikel 19b i förordning (EEG) nr 2847/93 ska undantas från skyldigheten att överföra ansträngningsrapporter via telex, VMS, fax, telefon eller radio.

KAPITEL IV

DE ELEKTRONISKA REGISTRERINGS- OCH RAPPORTERINGSSYSTEMENS FUNKTION

Artikel 10

Bestämmelser som ska tillämpas vid tekniska fel och störningar av elektroniska registrerings- och rapporteringssystems funktion

1.   Vid tekniska fel eller störningar av det elektroniska registrerings- och rapporteringssystemets funktion ska befälhavaren, fartygsägaren eller deras företrädare på det sätt som flaggmedlemsstaten föreskrivit meddela loggboks-, omlastnings- och landningsuppgifter till de behöriga myndigheterna i den medlemsstaten senast kl. 24.00 varje dag, och detta även då det inte finns någon fångst att rapportera. Uppgifter ska också sändas

| a) | på begäran av den behöriga myndigheten i flaggmedlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

på begäran av den behöriga myndigheten i flaggmedlemsstaten,

| b) | omedelbart efter det att det sista fisket har avslutats, |
| --- | --- |

b)

omedelbart efter det att det sista fisket har avslutats,

| c) | före ankomsten till hamnen, |
| --- | --- |

c)

före ankomsten till hamnen,

| d) | då inspektion äger rum till sjöss, och |
| --- | --- |

d)

då inspektion äger rum till sjöss, och

| e) | vid händelser som definieras i gemenskapslagstiftningen eller av flaggmedlemsstaten. |
| --- | --- |

e)

vid händelser som definieras i gemenskapslagstiftningen eller av flaggmedlemsstaten.

2.   De behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten ska uppdatera den elektroniska loggboken omedelbart då de uppgifter som avses i punkt 1 tagits emot.

3.   Efter ett tekniskt fel eller en störning av det elektroniska registrerings- och rapporteringssystemet får ett gemenskapsfartyg inte lämna hamn förrän systemet fungerar på ett sätt som flaggmedlemsstatens behöriga myndigheter finner tillfredsställande eller förrän dessa myndigheter på annat sätt gett sitt tillstånd. När flaggmedlemsstaten har givit ett fartyg som för dess flagg tillstånd att lämna hamn i kustmedlemsstaten ska den omedelbart underrätta kustmedlemsstaten om detta.

Artikel 11

Uteblivna uppgifter

1.   Om de behöriga myndigheterna i en flaggmedlemsstat inte har mottagit några överföringar av uppgifter enligt artikel 4.1–4.2 ska de så snart som möjligt underrätta befälhavaren eller fartygsägaren eller deras företrädare om detta. Om en sådan händelse inträffar mer än tre gånger inom ett år med avseende på ett visst fartyg ska flaggmedlemsstaten se till att det elektroniska rapporteringssystemet på det fartyget kontrolleras. Den berörda medlemsstaten ska undersöka problemet för att fastställa varför uppgifterna inte har tagits emot.

2.   Om de behöriga myndigheterna i en flaggmedlemsstat inte har tagit emot några överföringar av uppgifter i enlighet med artikel 4.1–4.2, och den senaste position som rapporterats via det satellitbaserade övervakningssystemet VMS var från en kustmedlemsstats vatten, ska de så snart som möjligt underrätta den kustmedlemsstatens behöriga myndigheter om detta.

3.   Befälhavaren, fartygsägaren eller deras företrädare ska sända alla uppgifter som anmälts enligt punkt 1 till de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten omedelbart då de tagit emot anmälan.

Artikel 12

Åtkomstfel

1.   Om de behöriga myndigheterna i en kustmedlemsstat siktar ett fartyg som för en annan medlemsstats flagga på sina vatten och inte kan få åtkomst till loggboks- eller omlastningsuppgifter enligt artikel 15 ska de begära att de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten ser till att åtkomst ges.

2.   Om åtkomst enligt punkt 1 inte har säkerställts inom fyra timmar efter denna begäran ska kustmedlemsstaten underrätta flaggmedlemsstaten. Så snart flaggmedlemsstaten tagit emot meddelandet ska den skicka uppgifterna till kustmedlemsstaten på tillgänglig elektronisk väg.

3.   Om kustmedlemsstaten inte får in de uppgifter som avses i punkt 2 ska befälhavaren, fartygsägaren eller deras företrädare sända uppgifterna och en kopia av returmeddelandet enligt artikel 8 till kustmedlemsstatens behöriga myndigheter på begäran och på tillgänglig elektronisk väg.

4.   Om befälhavaren, fartygsägaren eller deras företrädare inte kan sända en kopia av det returmeddelande som avses i artikel 8 till kustmedlemsstatens behöriga myndigheter ska fartyget i fråga förbjudas att bedriva fiskeverksamhet i kustmedlemsstaten fram till dess att befälhavaren eller dennes företrädare har sänt en kopia av returmeddelandet eller av den information som avses i artikel 6.1 till myndigheterna i fråga.

Artikel 13

Uppgifter om det elektroniska rapporteringssystemets funktion

1.   Medlemsstaterna ska upprätthålla databaser om funktionen hos sina elektroniska rapporteringssystem. De ska innehålla minst följande information:

| a) | En förteckning över fiskefartyg som för deras flagg och vilkas elektroniska rapporteringssystem har drabbats av tekniska fel eller störningar av funktionen. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över fiskefartyg som för deras flagg och vilkas elektroniska rapporteringssystem har drabbats av tekniska fel eller störningar av funktionen.

| b) | Antalet överföringar från elektroniska loggböcker som inkommit per dag och det genomsnittliga antalet överföringar som inkommit per fartyg, fördelat efter flaggmedlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Antalet överföringar från elektroniska loggböcker som inkommit per dag och det genomsnittliga antalet överföringar som inkommit per fartyg, fördelat efter flaggmedlemsstat.

| c) | Antalet överföringar av landningsdeklarationer, omlastningsdeklarationer, deklarationer om övertagande och avräkningsnotor som inkommit, fördelat på flaggstater. |
| --- | --- |

c)

Antalet överföringar av landningsdeklarationer, omlastningsdeklarationer, deklarationer om övertagande och avräkningsnotor som inkommit, fördelat på flaggstater.

2.   Sammanfattningar av information om funktionen hos medlemsstaternas elektroniska rapporteringssystem ska på begäran sändas till kommissionen i ett format och med tidsintervall som fastställs i samråd mellan medlemsstaterna och kommissionen.

KAPITEL V

DATAÖVERFÖRING OCH -ÅTKOMST

Artikel 14

Format för utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna

1.   Uppgifter ska utbytas av medlemsstaterna i det format som fastställs i bilagan och som ligger till grund för XML (”extensible mark-up language”).

2.   Korrigeringar av de uppgifter som avses i punkt 1 ska markeras tydligt.

3.   När en medlemsstat tar emot elektroniska uppgifter från en annan medlemsstat ska den se till att ett returmeddelande sänds till de behöriga myndigheterna i den medlemsstaten. Returmeddelandet ska innehålla ett mottagningsbevis.

4.   De uppgifter i bilagan som befälhavarna är skyldiga att registrera i sina loggböcker enligt gemenskapsbestämmelserna ska också vara obligatoriska vid utbyten mellan medlemsstater.

Artikel 15

Dataåtkomst

1.   Flaggmedlemsstaterna ska se till att kustmedlemsstaterna får direkt tillgång i realtid till uppgifter från elektroniska loggböcker och landningsdeklarationer för fartyg som för deras flagg då de bedriver fiskeverksamhet i de vatten som lyder under kustmedlemsstatens överhöghet eller jurisdiktion eller angör en hamn i den staten.

2.   Uppgifterna enligt punkt 1 ska minst omfatta uppgifter från den senaste gång som fartyget lämnade hamnen till den tidpunkt då landningen avslutades. Uppgifter från fiskeverksamheter under de föregående 12 månaderna ska tillhandahållas på begäran.

3.   Befälhavare på gemenskapsfartyg ska dygnet runt alla dagar i veckan ha säker åtkomst till sina egna elektroniska loggboksuppgifter som finns lagrade i flaggmedlemsstatens databas.

4.   Kustmedlemsstaterna ska bevilja andra medlemsstaters patrullfartyg direkt tillgång till sina loggboksdatabaser vid genomförandet av planer för gemensamt utnyttjande.

Artikel 16

Utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna

1.   Åtkomst till de uppgifter som avses i artikel 15.1 ska ges genom en säker Internetuppkoppling dygnet runt alla dagar i veckan.

2.   Medlemsstaterna ska utbyta relevanta tekniska uppgifter för att säkerställa ömsesidig åtkomst till elektroniska loggböcker.

3.   Medlemsstaterna ska

| a) | se till att uppgifter som inkommit i enlighet med den här förordningen lagras på ett säkert sätt i elektroniska databaser samt vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera att de behandlas konfidentiellt, |
| --- | --- |

a)

se till att uppgifter som inkommit i enlighet med den här förordningen lagras på ett säkert sätt i elektroniska databaser samt vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera att de behandlas konfidentiellt,

| b) | vidta alla nödvändiga tekniska åtgärder för att förhindra att uppgifterna förstörs på grund av missöden eller oegentligheter, oavsiktligt går förlorade, korrumperas, sprids eller kommer obehöriga till del. |
| --- | --- |

b)

vidta alla nödvändiga tekniska åtgärder för att förhindra att uppgifterna förstörs på grund av missöden eller oegentligheter, oavsiktligt går förlorade, korrumperas, sprids eller kommer obehöriga till del.

Artikel 17

En enda myndighet

1.   I varje medlemsstat ska en enda myndighet ansvara för att överföra, ta emot, förvalta och behandla alla uppgifter som omfattas av denna förordning.

2.   Medlemsstaterna ska lämna förteckningar och kontaktuppgifter för de myndigheter som avses i punkt 1 till varandra och informera kommissionen om detta.

3.   Eventuella ändringar i de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 ska utan dröjsmål meddelas till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna.

KAPITEL VI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 18

Upphävande

1.   Förordning (EG) nr 1566/2007 ska upphöra att gälla.

2.   Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 19

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater

Utfärdad i Bryssel den 3 november 2008.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 409, 30.12.2006, s. 1. Rättad i EUT L 36, 8.2.2007, s. 3.

1

(2)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

2

(3)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

3

(4)  EGT L 351, 28.12.2002, s. 6.

4

(5)  EUT L 128, 21.5.2005, s. 1.

5

(6)  EGT L 340, 22.12.2007, s. 46.

6

---

BILAGA (1)

FORMAT FÖR ELEKTRONISKT INFORMATIONSUTBYTE

| Nr | Element eller attribut | Kod | Beskrivning och innehåll | Obligatorisk (C)/Obligatorisk, om (CIF) (2)/Frivillig (O) (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ERS-meddelande | | | |
| 2 | Nytt meddelande | ERS | Tagg som visar att ERS-meddelande börjar | C |
| 3 | Adress | AD | Meddelandets destination (ISO-landskod, 3 bokstäver) | C |
| 4 | Från | FR | Land som överför uppgifterna (ISO-landskod, 3 bokstäver) | C |
| 5 | Meddelandets (registrerings)nummer | RN | Meddelandets löpnummer (format CCC99999999) | C |
| 6 | Meddelandets (registrerings)datum | RD | Datum för överföringen av meddelandet (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 7 | Meddelandets (registrerings)tid | RT | Tidpunkt för svarsmeddelande till meddelandet (TT:MM i UTC) | C |
| 8 | Typ av meddelande | TM | Meddelandetypens bokstavskod: loggbok = LOG, bekräftelse = RET, korrigering = COR eller avräkningsnota = SAL | C |
| 9 | Testmeddelande | TS | Elementet anger att meddelandet är ett testmeddelande. | CIF TEST |
| 10 | | | | |
| 11 | Meddelandetypen är RET


  (TM = RET) | | RET anger bekräftelsemeddelande | |
| 12 | Följande attribut måste anges | | Meddelandet bekräftar (gott eller mindre gott) mottagande av det meddelande som identifieras genom registreringsnummer (RN) | |
| 13 | Avsänt meddelande | RN | Löpnummer för det meddelande som bekräftas av mottagande FMC (CCC99999999) | C |
| 14 | Svarets status | RS | Anger status för mottaget meddelande/mottagen rapport. Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | C |
| 15 | Skäl till eventuellt avvisande | RE | Fritt formulerad förklaring till avvisandet | O |
| 16 | | | | |
| 17 | Meddelandetypen är COR


  (TM = COR) | | COR anger korrigeringsmeddelande | |
| 18 | Följande attribut måste anges: | | Meddelandet korrigerar ett tidigare meddelande, och informationen i det ersätter helt det tidigare meddelandet (identifierat genom RN) | |
| 19 | Ursprungligt meddelandes nummer | RN | Det korrigerade meddelandets löpnummer (format CCC99999999) | C |
| 20 | Skäl till korrigering | RE | Förteckning över koder finns på http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm | O |
| 21 | | | | |
| 22 | Meddelandetypen är LOG


  (TM=LOG) | | LOG anger loggboksdeklaration | |
| 23 | Följande attribut måste anges: | | LOG innehåller en eller flera av följande deklarationer: DEP, FAR, TRA, COE, COX, ENT, EXI, CRO, TRZ, (INS), DIS, PRN, EOF, RTP, LAN | |
| 24 | Loggrapporten börjar | LOG | Tagg som visar att loggrapporten börjar | C |
| 25 | Fartygets nr i gemenskapens flottregister (CFR) | IR | Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för den första EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer | C |
| 26 | Fartygets huvudidentifiering | RC | Internationell anropssignal | CIF CFR ej uppdaterad |
| 27 | Fartygets externa registreringsnummer | XR | Registreringsnumret på fartygets sida (skrov) | O |
| 28 | Fartygets namn | NA | Fartygets namn | O |
| 29 | Befälhavarens namn | MA | Befälhavarens namn (ev. ändring under fiskeresan ska sändas i följande LOG-överföring) | C |
| 30 | Befälhavarens adress | MD | Befälhavarens adress (ev. ändring under fiskeresan ska sändas i följande LOG-överföring) | C |
| 31 | Registreringsland | FS | Flaggstat där fartyget är registrerat. ISO-landskod, 3 bokstäver | C |
| 32 | | | | |
| 33 | DEP: deklarationselement | | Krävs vid varje avfärd från hamn. Ska sändas i påföljande meddelande | |
| 34 | Avfärdsdeklaration börjar | DEP | Tagg som visar att deklaration om avfärd från hamn börjar | C |
| 35 | Datum | DA | Datum för avfärd (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 36 | Tid | TI | Tidpunkt för avfärd (TT:MM i UTC) | C |
| 37 | Hamnens namn | PO | Kod bestående av ISO-landskod (2 bokstäver) + hamnkod (3 bokstäver) Förteckningen över hamnkoder (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | C |
| 38 | Planerade verksamheter | AA | Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | CIF ansträngningsrapport krävs för planerad verksamhet |
| 39 | Typ av fiskeredskap | GE | Bokstavskod enligt FAO:s ”International Standard Statistical Classification of the Fishing Gear” | CIF fiskeverksamhet planerad |
| 40 | Underdeklaration om fångst ombord (förteckning över arter SPE underdeklarationer) | SPE | (Se uppgifter om underelement och attribut för SPE) | CIF fångst ombord |
| 41 | | | | |
| 42 | Deklaration om fiskeverksamhet | | Ska sändas senast midnatt varje dag till sjöss eller på begäran från flaggstaten. | |
| 43 | Rapport om fiskeverksamhet börjar | FAR | Tagg som anger att rapporten om fiskeverksamhet börjar | C |
| 44 | Markör för sista rapport | LR | Markör som anger att detta är den sista FAR-rapport som kommer att sändas (LR=1) | CIF sista meddelande |
| 45 | Markör för inspektion | IS | Markör som anger att denna rapport om fiskeverksamhet mottogs efter en inspektion ombord på fartyget (IS=1) | CIF inspektion har skett |
| 46 | Datum | DA | Datum för vilket fiskeverksamhet rapporteras från fartyg till sjöss (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 47 | Tid | TI | Starttid för fiskeverksamhet (TT:MM i UTC) | O |
| 48 | Underdeklaration om relevant område | RAS | Anges om ingen fångst togs (av ansträngningsskäl). Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS) | CIF |
| 49 | Fiskeinsatser | FO | Antal fiskeinsatser | O |
| 50 | Fisketid | DU | Tid i minuter för fiskeverksamheten (definierad som antal timmar till havs minus tid för förflyttning till och mellan fiskebankar, återfärd därifrån, biliggning, inaktivitet eller väntan på reparation) | CIF krav (3) |
| 51 | Underdeklaration om redskap | GEA | (Se uppgifter om underelement och attribut för GEA) | CIF någon användning |
| 52 | Underdeklaration om förlust av redskap | GLS | (Se uppgifter om underelement och attribut för GLS) | CIF krav i bestämmelserna (3) |
| 53 | Underdeklaration om fångst (förteckning över arter SPE-underdeklarationer) | SPE | (Se uppgifter om underelement och attribut för SPE) | CIF fisk fångad |
| 54 | | | | |
| 55 | RLC: deklaration om förflyttning | | Används när fångsten (helt eller delvis) överförs eller förflyttas från delade fiskeredskap till ett fartyg eller från ett fartygs lastrum eller fiskeredskap till ett nät, en container eller en bur för förvaring av levande fisk utanför fartyget fram till landningen | |
| 56 | Förflyttningsdeklaration börjar | RLC | Tagg som anger att en deklaration om förflyttning börjar | C |
| 57 | Datum | DA | Datum för förflyttning av fångst när fartyget är till sjöss (ÅÅÅÅ-MM-DD) | CIF |
| 58 | Tid | TI | Tidpunkt för förflyttning (TT:MM i UTC) | CIF |
| 59 | Mottagande fartygs CFR-nummer | IR | Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för den första EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer | CIF gemensam fiskeinsats och EU-fartyg |
| 60 | Mottagande fartygs anropssignal | TT | Det mottagande fartygets internationella anropssignal | CIF gemensam fiskeinsats |
| 61 | Mottagande fartygs flaggstat | TC | Flaggstat för det fartyg som tar emot fångsten (ISO-landskod, 3 bokstäver) | CIF gemensam fiskeinsats |
| 62 | Annat (andra) partnerfartygs CFR-nummer | RF | Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för den första EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer | CIF gemensam fiskeinsats och partner är EU-fartyg |
| 63 | Annat (andra) partnerfartygs anropssignaler | TF | Partnerfartygets (partnerfartygens) internationella anropssignal | CIF gemensam fiskeinsats och icke-EU-partnerfartyg |
| 64 | Annat (andra) partnerfartygs flaggstat(er) | FC | Partnerfartygets (partnerfartygens) flaggstat(er) (ISO-landskod, 3 bokstäver) | CIF gemensam fiskeinsats och icke-EU-partnerfartyg |
| 65 | Förflyttad till | RT | Trebokstavskod för destinationen för förflyttningen (förvaringsnät: KNE, bur: CGE; etc.) Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | CIF |
| 66 | Underdeklaration om POS | POS | Plats för förflyttningen (se uppgifter om underelement och attribut för POS) | CIF |
| 67 | Underdeklaration om fångst (förteckning över arter SPE-underdeklarationer) | SPE | Mängd förflyttad fisk (Se uppgifter om underelement och attribut för SPE) | CIF |
| 68 | | | | |
| 69 | TRA: omlastningsdeklaration | | För varje omlastning av fångst krävs deklarationer från både levererande och mottagande fartyg | |
| 70 | Omlastningsdeklaration börjar | TRA | Tagg som anger att en deklaration om omlastning börjar | C |
| 71 | Datum | DA | Datum för TRA (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 72 | Tid | TI | Inledning av TRA (TT:MM i UTC) | C |
| 73 | Underdeklaration om relevant område | RAS | Geografiskt område där omlastningen ägde rum. Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS) | CIF omlastning till sjöss |
| 74 | Hamnens namn | PO | Kod bestående av ISO-landskod (2 bokstäver) + hamnkod (3 bokstäver) Förteckningen över hamnkoder (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | CIF omlastning i hamn |
| 75 | Mottagande fartygs CFR-nummer | IR | Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer | CIF fiskefartyg |
| 76 | Omlastning: mottagande fartyg | TT | För levererande fartyg: det mottagande fartygets internationella anropssignal | C |
| 77 | Omlastning: mottagande fartygs flaggstat | TC | För levererande fartyg: det mottagande fartygets flaggstat (ISO-landskod, 3 bokstäver) | C |
| 78 | Levererande fartygs CFR-nummer | RF | Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för den första EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer | CIF gemenskapsfartyg |
| 79 | Omlastning: levererande fartyg | TF | För mottagande fartyg: det levererande fartygets internationella anropssignal | C |
| 80 | Omlastning: levererande fartygs flaggstat | FC | För mottagande fartyg: det levererande fartygets flaggstat (ISO-landskod, 3 bokstäver) | C |
| 81 | Underdeklaration om POS | POS | (Se uppgifter om underelement och attribut för POS) | CIF krav (3) (NEAFC- eller NAFO-vatten) |
| 82 | Omlastad fångst (förteckning över arter SPE-underdeklarationer) | SPE | (Se uppgifter om underelement och attribut för SPE) | C |
| 83 | | | | |
| 84 | COE: Deklaration om inträde i zon | | Om fisket avser ett område för beståndsåterhämtning eller västliga vatten | |
| 85 | Ansträngningsdeklaration börjar: inträde i zon | COE | Tagg som anger att deklaration om inträde i ansträngningszon börjar | C |
| 86 | Datum | DA | Datum för inträde (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 87 | Tid | TI | Tidpunkt för inträde (TT:MM i UTC) | C |
| 88 | Målart(er) | TS | Arter som fisket i zonen är inriktat på (bottenlevande, pelagiska, kammusslor, krabba).
  Fullständig förteckning kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | C |
| 89 | Underdeklaration om relevant område | RAS | Fartygets geografiska belägenhet
  Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas. (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS.) | C |
| 90 | Underdeklaration om fångst ombord (förteckning över arter SPE underdeklarationer) | SPE | (Se uppgifter om underelement och attribut för SPE) | O |
| 91 | COX: deklaration om utträde från zon | | Om fisket avser ett område för beståndsåterhämtning eller västliga vatten | |
| 92 | Ansträngningsdeklaration börjar: utträde ur zon | COX | Tagg som anger att deklaration om utträde ur ansträngningszon börjar | C |
| 93 | Datum | DA | Datum för utträde (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 94 | Tid | TI | Tidpunkt för utträde (TT:MM i UTC) | C |
| 95 | Målart(er) | TS | Arter som fisket i zonen är inriktat på (bottenlevande, pelagiska, kammusslor, krabba).
  Fullständig förteckning kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | CIF ingen annan fiskeverksamhet bedrivs |
| 96 | Underdeklaration om relevant område | RAS | Fartygets geografiska belägenhet. Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS) | CIF ingen annan fiskeverksamhet bedrivs |
| 97 | Underdeklaration om position | POS | Utträdesposition (se uppgifter om underelement och attribut för POS) | C |
| 98 | Underdeklaration om fångst | SPE | Fångst som gjorts i området (se uppgifter om underelement och attribut för SPE) | O |
| 99 | | | | |
| 100 | CRO: Deklaration om genomsegling av zon | | Om beståndsåterhämtningszon eller västliga vatten genomseglas | |
| 101 | Ansträngningsdeklaration börjar: genomsegling av zon | CRO | Tagg som visar början av en deklaration om genomsegling av zon för fiskeansträngning (ingen fiskeinsats). Endast DA TI POS behöver anges i COE- och COX-deklarationer | C |
| 102 | Deklaration om inträde i zon | COE | (Se uppgifter om underelement och attribut för COE) | C |
| 103 | Deklaration om utträde från zon | COX | (Se uppgifter om underelement och attribut för COX) | C |
| 104 | | | | |
| 105 | TRZ: Deklaration om fiske i flera områden | | Om fiske genomförs i flera områden | |
| 106 | Ansträngningsdeklaration börjar: fiske i flera områden | TRZ | Tagg som visar början av deklaration om fiske i flera områden | C |
| 107 | Deklaration om inträde | COE | Första inträde (se uppgifter om underelement och attribut för COE) | C |
| 108 | Deklaration om utträde | COX | Sista utträde (se uppgifter om underelement och attribut för COX) | C |
| 109 | | | | |
| 110 | INS: Deklaration om inspektion | | Ska tillhandahållas av myndigheterna, men inte befälhavaren | |
| 111 | Inspektionsdeklaration börjar | INS | Tagg som visar början av en underdeklaration om inspektion | O |
| 112 | Inspektionsland | IC | ISO-landskod, 3 bokstäver | O |
| 113 | Utsedd inspektör | IA | Varje stat ska lämna fyrsiffriga ID-nummer för sina inspektörer | O |
| 114 | Datum | DA | Datum för inspektion (ÅÅÅÅ-MM-DD) | O |
| 115 | Tid | TI | Tidpunkt för inspektion (TT:MM i UTC) | O |
| 116 | Underdeklaration om position | POS | Position vid inspektionen (se uppgifter om underelement och attribut för POS) | O |
| 117 | | | | |
| 118 | DIS: deklaration om utkast | | | CIF krav (3) (NEAFC- eller NAFO-vatten) |
| 119 | Deklaration om utkast börjar. | DIS | Tagg med information om utkast av fisk | C |
| 120 | Datum | DA | Datum för utkast (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 121 | Tid | TI | Tidpunkt för utkast (TT:MM i UTC) | C |
| 122 | Underdeklaration om position | POS | Position vid utkast (se uppgifter om underelement och attribut för POS) | C |
| 123 | Underdeklaration om utkast av fisk | SPE | Utkast av fisk (se uppgifter om underelement och attribut för SPE) | C |
| 124 | | | | |
| 125 | PRN: Förhandsmeddelande om återkomst till hamn | | Överförs före återvändande till hamn eller om så krävs enligt gemenskapsreglerna | CIF krav (3) |
| 126 | Förhandsanmälan börjar | PRN | Tagg som anger att en förhandsanmälan börjar | C |
| 127 | Planerat datum | PD | Planerat datum för ankomst/genomsegling (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 128 | Planerad tid | PT | Planerad tidpunkt för ankomst/genomsegling (TT:MM i UTC) | C |
| 129 | Hamnens namn | PO | Hamnkod (ISO-landskod, 2 bokstäver + trebokstavshamnkod). Förteckningen över hamnkoder (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | C |
| 130 | Underdeklaration om relevant område | RAS | Fiskeområde för förhandsmeddelande om torsk. Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas. (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS) | CIF i Östersjön |
| 131 | Planerat landningsdatum | DA | Planerat landningsdatum (ÅÅÅÅ-MM-DD) i Östersjön | CIF i Östersjön |
| 132 | Planerat klockslag för landning | TI | Planerat landningklockslag (TT:MM-UTC) i Östersjön | CIF i Östersjön |
| 133 | Underdeklarationer om fångst ombord (förteckning över arter SPE underdeklarationer) | SPE | Fångst ombord (om pelagisk med ICES-zon) (se uppgifter om underdeklaration SPE) | C |
| 134 | Underdeklaration om position | POS | Position för inträde i/utträde ur område/zon. (Se uppgifter om underelement och attribut för POS) | CIF |
| 135 | | | | |
| 136 | EOF: fiskedeklaration slutar | | Ska överföras omedelbart efter den sista fiskeinsatsen och före ankomst till hamn och landning av fisk. | |
| 137 | Avslutning av fångstdeklarationen börjar | EOF | Tagg som anger att fiskeinsatserna avslutats före återkomst till hamnen | C |
| 138 | Datum | DA | Datum för avslutandet (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 139 | Tid | TI | Tidpunkt för avslutandet (TT:MM i UTC) | C |
| 140 | | | | |
| 141 | RTP: deklaration om återkomst till hamn | | Ska överföras vid återkomst till hamn efter ev. PRN-deklaration och före landning av fisk | |
| 142 | Deklaration om återkomst till hamn börjar. | RTP | Tagg som anger återkomst till hamn vid slutet av fiskeresa | C |
| 143 | Datum | DA | Datum för återkomst (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 144 | Tid | TI | Tidpunkt för återkomst (TT:MM i UTC) | C |
| 145 | Hamnens namn | PO | Förteckningen över hamnkoder (tvåbokstavslandskod [ISO-alpha-2 landskod] + trebokstavshamnskod) (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | C |
| 146 | Skäl till återkomst | RE | Skäl till återkomst till hamn (t.ex. skydd, lastning, landning). Förteckningen över skälkoder kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | CIF |
| 147 | | | | |
| 148 | LAN: landningsdeklaration | | Ska överföras efter landning av fångst | |
| 149 | Landningsdeklaration börjar | LAN | Tagg som anger att en landningsdeklaration börjar | C |
| 150 | Datum | DA | (ÅÅÅÅ-MM-DD – landningsdatum | C |
| 151 | Tid | TI | TT:MM i UTC – landningstid | C |
| 152 | Kategori av avsändare | TS | 3-bokstavskod (MAS:befälhavare, REP:befälhavarens företrädare, AGE: ombud) | C |
| 153 | Hamnens namn | PO | Hamnkod (ISO-landskod, 2 bokstäver + trebokstavshamnkod). Förteckningen över hamnkoder (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | C |
| 154 | Underdeklaration om landad fångst (förteckning över SPE med PRO-underdeklarationer) | SPE | Arter, fiskeområden, landade vikter, använda redskap och presentationsformer (se uppgifter om underelement och attribut för SPE) | C |
| 155 | | | | |
| 156 | POS: underdeklaration om position | | | |
| 157 | Underdeklaration om position börjar. | POS | Tagg med koordinater för geografisk position | C |
| 158 | Latitud (med decimaler) | LT | Latitud uttryckt i det WGS84-format som används för VMS | C |
| 159 | Longitud (med decimaler) | LG | Longitud uttryckt i det WGS84-format som används för VMS | C |
| 160 | | | | |
| 161 | GEA: underdeklaration om användning av redskap | | | |
| 162 | Underdeklaration om användning av redskap börjar | GEA | Tagg med koordinater för geografisk position | C |
| 163 | Typ av fiskeredskap | GE | Redskapskod enligt FAO:s internationella standard Statistisk klassificering av fiskeredskapet | C |
| 164 | Maskstorlek | ME | Maskstorlek (i millimeter) | CIF krav på maskstorlek finns för redskapet |
| 165 | Redskapets kapacitet | GC | Redskapets storlek och nummer | CIF krav finns för använt redskap |
| 166 | Fiskeinsatser | FO | Antal fiskeinsatser (drag) per 24 timmar | CIF fartyget har tillstånd att fiska efter djuphavsbestånd |
| 167 | Fisketid | DU | Antal timmar som redskapet var utsatt | CIF fartyget har tillstånd att fiska efter djuphavsbestånd |
| 168 | Underdeklaration om sjösatta redskap | GES | Underdeklaration om sjösatta redskap (se uppgifter om underelement och attribut för GES) | CIF krav (3) (fartyget använder statiska eller fasta redskap) |
| 169 | Underdeklaration om återtagna redskap | GER | Underdeklaration om återtagna redskap (se uppgifter om underelement och attribut för GER) | CIF krav (3) (fartyget använder statiska eller fasta redskap) |
| 170 | Underdeklaration om användning av nät | GIL | Underdeklaration om användning av nät (se uppgifter om underelement och attribut för GIL) | CIF fartyget har tillstånd för ICES-områdena IIIa, IVa, IVb, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k och XII |
| 171 | Fiskedjup | FD | Avstånd från vattenytan till den lägsta delen av fiskeredskapet (i meter). Tillämpligt på fartyg som använder släpredskap, långrevar och fasta nätredskap | CIF djuphavsfiske och norska vatten |
| 172 | Genomsnittligt antal krokar på långrevar | NH | Det genomsnittliga antalet krokar som används på långrevarna | CIF djuphavsfiske och norska vatten |
| 173 | Nätredskapens genomsnittliga längd | GL | Nätens genomsnittliga längd vid användning av fasta nätredskap (i meter) | CIF djuphavsfiske och norska vatten |
| 174 | Nätredskapens genomsnittliga höjd | GD | Nätens genomsnittliga höjd vid användning av fasta nätredskap (i meter) | CIF djuphavsfiske och norska vatten |
| 175 | | | | |
| 176 | GES: underdeklaration om sjösatta redskap | | | CIF krav i bestämmelserna (3) |
| 177 | Underdeklaration om position börjar | GES | Tagg med information om sjösatta redskap | C |
| 178 | Datum | DA | Datum för sjösatta redskap (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 179 | Tid | TI | Tidpunkt för sjösättning av redskap (TT:MM i UTC) | C |
| 180 | Underdeklaration om POS | POS | Position för sjösättning (se uppgifter om underelement och attribut för POS) | C |
| 181 | | | | |
| 182 | GER: underdeklaration om återtagna redskap | | | CIF krav i bestämmelserna (3) |
| 183 | Underdeklaration om position börjar | GER | Tagg med information om återtagna redskap | C |
| 184 | Datum | DA | Datum för återtag av redskap (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 185 | Tid | TI | Tidpunkt för återtag av redskap (TT:MM i UTC) | C |
| 186 | Underdeklaration om POS | POS | Position där redskapen återtogs (se uppgifter om underelement och attribut för POS) | C |
| 187 | GIL: Underdeklaration om användning av nät | | | CIF fartyget har tillstånd för ICES-områdena IIIa, IVa, IVb, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k och XII |
| 188 | Underdeklaration om nät börjar | GIL | Tagg som inleder nätanvändning | |
| 189 | Den nominella längden på ett nätredskap | NL | Information ska registreras under varje fiskeresa (i meter) | C |
| 190 | Antal nätredskap | NN | Antal nätredskap i en garnlänk | C |
| 191 | Antal garnlänkar | FL | Antal utsatta garnlänkar | C |
| 192 | Underdeklaration om POS | POS | Positionen för varje utsatt garnlänk (se uppgifter om underelement och attribut för POS) | C |
| 193 | Djup för varje utsatt garnlänk | FD | Djup för varje utsatt garnlänk (avståndet från vattenytan till den lägsta delen av fiskeredskapet) | C |
| 194 | Tid i vatten för varje utsatt garnlänk | ST | Tid i vatten för varje utsatt garnlänk | C |
| 195 | | | | |
| 196 | GLS: Underdeklaration om förlust av redskap | | Förlust av fasta redskap | CIF krav i bestämmelserna (3) |
| 197 | Underdeklaration om GLS börjar | GLS | Uppgifter om förlorade fasta redskap | |
| 198 | Datum för förlust av redskap | DA | Datum för förlust av redskap (ÅÅÅÅ-MM-DD) | C |
| 199 | Antal enheter | NN | Antal förlorade redskap | CIF |
| 200 | Underdeklaration om POS | POS | Redskapens sista kända position (se uppgifter om underelement och attribut för POS) | CIF |
| 201 | | | | |
| 202 | RAS: Underdeklaration om relevant område | RAS | Relevant område beror på relevant rapporteringskrav – minst ett fält bör fyllas i. Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas | CIF |
| 203 | FAO-område | FA | FAO-område (ex. 27) | CIF |
| 204 | FAO (ICES)-delområde | SA | FAO (ICES)-delområde (ex. 3) | CIF |
| 205 | FAO (ICES)-sektion | ID | FAO (ICES)-sektion (ex. d) | CIF |
| 206 | FAO (ICES)-delsektion | SD | FAO (ICES)-delsektion (ex. 24) (Tillsammans med ovanstående: 27.3.d.24) | CIF |
| 207 | Ekonomiskt område | EZ | Ekonomiskt område | CIF |
| 208 | Statistisk rektangel enligt ICES | SR | Statistisk rektangel enligt ICES (ex. 49E6) | CIF |
| 209 | Fiskeansträningszon | FE | Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas. | CIF |
| 210 | Underdeklaration om position | POS | (Se uppgifter om underelement och attribut för POS) | CIF |
| 211 | | | | |
| 212 | SPE: underdeklaration av arter | | Sammanlagda kvantiteter per art | |
| 213 | Underdeklaration om SPE börjar | SPE | Fångstuppgifter per art | C |
| 214 | Artnamn | SN | Artens namn (FAO:s trebokstavskod) | C |
| 215 | Fiskens vikt | WT | Beroende på omständigheterna, antingen






  1. | total vikt fisk (i kg) under fångstperioden, |

Nr

Element eller attribut

Kod

Beskrivning och innehåll

Obligatorisk (C)/Obligatorisk, om (CIF) (2)/Frivillig (O) (3)

1

ERS-meddelande

2

Nytt meddelande

ERS

Tagg som visar att ERS-meddelande börjar

C

3

Adress

AD

Meddelandets destination (ISO-landskod, 3 bokstäver)

C

4

Från

FR

Land som överför uppgifterna (ISO-landskod, 3 bokstäver)

C

5

Meddelandets (registrerings)nummer

RN

Meddelandets löpnummer (format CCC99999999)

C

6

Meddelandets (registrerings)datum

RD

Datum för överföringen av meddelandet (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

7

Meddelandets (registrerings)tid

RT

Tidpunkt för svarsmeddelande till meddelandet (TT:MM i UTC)

C

8

Typ av meddelande

TM

Meddelandetypens bokstavskod: loggbok = LOG, bekräftelse = RET, korrigering = COR eller avräkningsnota = SAL

C

9

Testmeddelande

TS

Elementet anger att meddelandet är ett testmeddelande.

CIF TEST

10

11

Meddelandetypen är RET

(TM = RET)

RET anger bekräftelsemeddelande

12

Följande attribut måste anges

Meddelandet bekräftar (gott eller mindre gott) mottagande av det meddelande som identifieras genom registreringsnummer (RN)

13

Avsänt meddelande

RN

Löpnummer för det meddelande som bekräftas av mottagande FMC (CCC99999999)

C

14

Svarets status

RS

Anger status för mottaget meddelande/mottagen rapport. Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

C

15

Skäl till eventuellt avvisande

RE

Fritt formulerad förklaring till avvisandet

O

16

17

Meddelandetypen är COR

(TM = COR)

COR anger korrigeringsmeddelande

18

Följande attribut måste anges:

Meddelandet korrigerar ett tidigare meddelande, och informationen i det ersätter helt det tidigare meddelandet (identifierat genom RN)

19

Ursprungligt meddelandes nummer

RN

Det korrigerade meddelandets löpnummer (format CCC99999999)

C

20

Skäl till korrigering

RE

Förteckning över koder finns på http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm

O

21

22

Meddelandetypen är LOG

(TM=LOG)

LOG anger loggboksdeklaration

23

Följande attribut måste anges:

LOG innehåller en eller flera av följande deklarationer: DEP, FAR, TRA, COE, COX, ENT, EXI, CRO, TRZ, (INS), DIS, PRN, EOF, RTP, LAN

24

Loggrapporten börjar

LOG

Tagg som visar att loggrapporten börjar

C

25

Fartygets nr i gemenskapens flottregister (CFR)

IR

Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för den första EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer

C

26

Fartygets huvudidentifiering

RC

Internationell anropssignal

CIF CFR ej uppdaterad

27

Fartygets externa registreringsnummer

XR

Registreringsnumret på fartygets sida (skrov)

O

28

Fartygets namn

NA

Fartygets namn

O

29

Befälhavarens namn

MA

Befälhavarens namn (ev. ändring under fiskeresan ska sändas i följande LOG-överföring)

C

30

Befälhavarens adress

MD

Befälhavarens adress (ev. ändring under fiskeresan ska sändas i följande LOG-överföring)

C

31

Registreringsland

FS

Flaggstat där fartyget är registrerat. ISO-landskod, 3 bokstäver

C

32

33

DEP: deklarationselement

Krävs vid varje avfärd från hamn. Ska sändas i påföljande meddelande

34

Avfärdsdeklaration börjar

DEP

Tagg som visar att deklaration om avfärd från hamn börjar

C

35

Datum

DA

Datum för avfärd (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

36

Tid

TI

Tidpunkt för avfärd (TT:MM i UTC)

C

37

Hamnens namn

PO

Kod bestående av ISO-landskod (2 bokstäver) + hamnkod (3 bokstäver) Förteckningen över hamnkoder (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

C

38

Planerade verksamheter

AA

Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

CIF ansträngningsrapport krävs för planerad verksamhet

39

Typ av fiskeredskap

GE

Bokstavskod enligt FAO:s ”International Standard Statistical Classification of the Fishing Gear”

CIF fiskeverksamhet planerad

40

Underdeklaration om fångst ombord (förteckning över arter SPE underdeklarationer)

SPE

(Se uppgifter om underelement och attribut för SPE)

CIF fångst ombord

41

42

Deklaration om fiskeverksamhet

Ska sändas senast midnatt varje dag till sjöss eller på begäran från flaggstaten.

43

Rapport om fiskeverksamhet börjar

FAR

Tagg som anger att rapporten om fiskeverksamhet börjar

C

44

Markör för sista rapport

LR

Markör som anger att detta är den sista FAR-rapport som kommer att sändas (LR=1)

CIF sista meddelande

45

Markör för inspektion

IS

Markör som anger att denna rapport om fiskeverksamhet mottogs efter en inspektion ombord på fartyget (IS=1)

CIF inspektion har skett

46

Datum

DA

Datum för vilket fiskeverksamhet rapporteras från fartyg till sjöss (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

47

Tid

TI

Starttid för fiskeverksamhet (TT:MM i UTC)

O

48

Underdeklaration om relevant område

RAS

Anges om ingen fångst togs (av ansträngningsskäl). Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS)

CIF

49

Fiskeinsatser

FO

Antal fiskeinsatser

O

50

Fisketid

DU

Tid i minuter för fiskeverksamheten (definierad som antal timmar till havs minus tid för förflyttning till och mellan fiskebankar, återfärd därifrån, biliggning, inaktivitet eller väntan på reparation)

CIF krav (3)

51

Underdeklaration om redskap

GEA

(Se uppgifter om underelement och attribut för GEA)

CIF någon användning

52

Underdeklaration om förlust av redskap

GLS

(Se uppgifter om underelement och attribut för GLS)

CIF krav i bestämmelserna (3)

53

Underdeklaration om fångst (förteckning över arter SPE-underdeklarationer)

SPE

(Se uppgifter om underelement och attribut för SPE)

CIF fisk fångad

54

55

RLC: deklaration om förflyttning

Används när fångsten (helt eller delvis) överförs eller förflyttas från delade fiskeredskap till ett fartyg eller från ett fartygs lastrum eller fiskeredskap till ett nät, en container eller en bur för förvaring av levande fisk utanför fartyget fram till landningen

56

Förflyttningsdeklaration börjar

RLC

Tagg som anger att en deklaration om förflyttning börjar

C

57

Datum

DA

Datum för förflyttning av fångst när fartyget är till sjöss (ÅÅÅÅ-MM-DD)

CIF

58

Tid

TI

Tidpunkt för förflyttning (TT:MM i UTC)

CIF

59

Mottagande fartygs CFR-nummer

IR

Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för den första EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer

CIF gemensam fiskeinsats och EU-fartyg

60

Mottagande fartygs anropssignal

TT

Det mottagande fartygets internationella anropssignal

CIF gemensam fiskeinsats

61

Mottagande fartygs flaggstat

TC

Flaggstat för det fartyg som tar emot fångsten (ISO-landskod, 3 bokstäver)

CIF gemensam fiskeinsats

62

Annat (andra) partnerfartygs CFR-nummer

RF

Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för den första EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer

CIF gemensam fiskeinsats och partner är EU-fartyg

63

Annat (andra) partnerfartygs anropssignaler

TF

Partnerfartygets (partnerfartygens) internationella anropssignal

CIF gemensam fiskeinsats och icke-EU-partnerfartyg

64

Annat (andra) partnerfartygs flaggstat(er)

FC

Partnerfartygets (partnerfartygens) flaggstat(er) (ISO-landskod, 3 bokstäver)

CIF gemensam fiskeinsats och icke-EU-partnerfartyg

65

Förflyttad till

RT

Trebokstavskod för destinationen för förflyttningen (förvaringsnät: KNE, bur: CGE; etc.) Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

CIF

66

Underdeklaration om POS

POS

Plats för förflyttningen (se uppgifter om underelement och attribut för POS)

CIF

67

Underdeklaration om fångst (förteckning över arter SPE-underdeklarationer)

SPE

Mängd förflyttad fisk (Se uppgifter om underelement och attribut för SPE)

CIF

68

69

TRA: omlastningsdeklaration

För varje omlastning av fångst krävs deklarationer från både levererande och mottagande fartyg

70

Omlastningsdeklaration börjar

TRA

Tagg som anger att en deklaration om omlastning börjar

C

71

Datum

DA

Datum för TRA (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

72

Tid

TI

Inledning av TRA (TT:MM i UTC)

C

73

Underdeklaration om relevant område

RAS

Geografiskt område där omlastningen ägde rum. Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS)

CIF omlastning till sjöss

74

Hamnens namn

PO

Kod bestående av ISO-landskod (2 bokstäver) + hamnkod (3 bokstäver) Förteckningen över hamnkoder (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

CIF omlastning i hamn

75

Mottagande fartygs CFR-nummer

IR

Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer

CIF fiskefartyg

76

Omlastning: mottagande fartyg

TT

För levererande fartyg: det mottagande fartygets internationella anropssignal

C

77

Omlastning: mottagande fartygs flaggstat

TC

För levererande fartyg: det mottagande fartygets flaggstat (ISO-landskod, 3 bokstäver)

C

78

Levererande fartygs CFR-nummer

RF

Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för den första EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer

CIF gemenskapsfartyg

79

Omlastning: levererande fartyg

TF

För mottagande fartyg: det levererande fartygets internationella anropssignal

C

80

Omlastning: levererande fartygs flaggstat

FC

För mottagande fartyg: det levererande fartygets flaggstat (ISO-landskod, 3 bokstäver)

C

81

Underdeklaration om POS

POS

(Se uppgifter om underelement och attribut för POS)

CIF krav (3) (NEAFC- eller NAFO-vatten)

82

Omlastad fångst (förteckning över arter SPE-underdeklarationer)

SPE

(Se uppgifter om underelement och attribut för SPE)

C

83

84

COE: Deklaration om inträde i zon

Om fisket avser ett område för beståndsåterhämtning eller västliga vatten

85

Ansträngningsdeklaration börjar: inträde i zon

COE

Tagg som anger att deklaration om inträde i ansträngningszon börjar

C

86

Datum

DA

Datum för inträde (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

87

Tid

TI

Tidpunkt för inträde (TT:MM i UTC)

C

88

Målart(er)

TS

Arter som fisket i zonen är inriktat på (bottenlevande, pelagiska, kammusslor, krabba).

Fullständig förteckning kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

C

89

Underdeklaration om relevant område

RAS

Fartygets geografiska belägenhet

Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas. (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS.)

C

90

Underdeklaration om fångst ombord (förteckning över arter SPE underdeklarationer)

SPE

(Se uppgifter om underelement och attribut för SPE)

O

91

COX: deklaration om utträde från zon

Om fisket avser ett område för beståndsåterhämtning eller västliga vatten

92

Ansträngningsdeklaration börjar: utträde ur zon

COX

Tagg som anger att deklaration om utträde ur ansträngningszon börjar

C

93

Datum

DA

Datum för utträde (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

94

Tid

TI

Tidpunkt för utträde (TT:MM i UTC)

C

95

Målart(er)

TS

Arter som fisket i zonen är inriktat på (bottenlevande, pelagiska, kammusslor, krabba).

Fullständig förteckning kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

CIF ingen annan fiskeverksamhet bedrivs

96

Underdeklaration om relevant område

RAS

Fartygets geografiska belägenhet. Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS)

CIF ingen annan fiskeverksamhet bedrivs

97

Underdeklaration om position

POS

Utträdesposition (se uppgifter om underelement och attribut för POS)

C

98

Underdeklaration om fångst

SPE

Fångst som gjorts i området (se uppgifter om underelement och attribut för SPE)

O

99

100

CRO: Deklaration om genomsegling av zon

Om beståndsåterhämtningszon eller västliga vatten genomseglas

101

Ansträngningsdeklaration börjar: genomsegling av zon

CRO

Tagg som visar början av en deklaration om genomsegling av zon för fiskeansträngning (ingen fiskeinsats). Endast DA TI POS behöver anges i COE- och COX-deklarationer

C

102

Deklaration om inträde i zon

COE

(Se uppgifter om underelement och attribut för COE)

C

103

Deklaration om utträde från zon

COX

(Se uppgifter om underelement och attribut för COX)

C

104

105

TRZ: Deklaration om fiske i flera områden

Om fiske genomförs i flera områden

106

Ansträngningsdeklaration börjar: fiske i flera områden

TRZ

Tagg som visar början av deklaration om fiske i flera områden

C

107

Deklaration om inträde

COE

Första inträde (se uppgifter om underelement och attribut för COE)

C

108

Deklaration om utträde

COX

Sista utträde (se uppgifter om underelement och attribut för COX)

C

109

110

INS: Deklaration om inspektion

Ska tillhandahållas av myndigheterna, men inte befälhavaren

111

Inspektionsdeklaration börjar

INS

Tagg som visar början av en underdeklaration om inspektion

O

112

Inspektionsland

IC

ISO-landskod, 3 bokstäver

O

113

Utsedd inspektör

IA

Varje stat ska lämna fyrsiffriga ID-nummer för sina inspektörer

O

114

Datum

DA

Datum för inspektion (ÅÅÅÅ-MM-DD)

O

115

Tid

TI

Tidpunkt för inspektion (TT:MM i UTC)

O

116

Underdeklaration om position

POS

Position vid inspektionen (se uppgifter om underelement och attribut för POS)

O

117

118

DIS: deklaration om utkast

CIF krav (3) (NEAFC- eller NAFO-vatten)

119

Deklaration om utkast börjar.

DIS

Tagg med information om utkast av fisk

C

120

Datum

DA

Datum för utkast (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

121

Tid

TI

Tidpunkt för utkast (TT:MM i UTC)

C

122

Underdeklaration om position

POS

Position vid utkast (se uppgifter om underelement och attribut för POS)

C

123

Underdeklaration om utkast av fisk

SPE

Utkast av fisk (se uppgifter om underelement och attribut för SPE)

C

124

125

PRN: Förhandsmeddelande om återkomst till hamn

Överförs före återvändande till hamn eller om så krävs enligt gemenskapsreglerna

CIF krav (3)

126

Förhandsanmälan börjar

PRN

Tagg som anger att en förhandsanmälan börjar

C

127

Planerat datum

PD

Planerat datum för ankomst/genomsegling (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

128

Planerad tid

PT

Planerad tidpunkt för ankomst/genomsegling (TT:MM i UTC)

C

129

Hamnens namn

PO

Hamnkod (ISO-landskod, 2 bokstäver + trebokstavshamnkod). Förteckningen över hamnkoder (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

C

130

Underdeklaration om relevant område

RAS

Fiskeområde för förhandsmeddelande om torsk. Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas. (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS)

CIF i Östersjön

131

Planerat landningsdatum

DA

Planerat landningsdatum (ÅÅÅÅ-MM-DD) i Östersjön

CIF i Östersjön

132

Planerat klockslag för landning

TI

Planerat landningklockslag (TT:MM-UTC) i Östersjön

CIF i Östersjön

133

Underdeklarationer om fångst ombord (förteckning över arter SPE underdeklarationer)

SPE

Fångst ombord (om pelagisk med ICES-zon) (se uppgifter om underdeklaration SPE)

C

134

Underdeklaration om position

POS

Position för inträde i/utträde ur område/zon. (Se uppgifter om underelement och attribut för POS)

CIF

135

136

EOF: fiskedeklaration slutar

Ska överföras omedelbart efter den sista fiskeinsatsen och före ankomst till hamn och landning av fisk.

137

Avslutning av fångstdeklarationen börjar

EOF

Tagg som anger att fiskeinsatserna avslutats före återkomst till hamnen

C

138

Datum

DA

Datum för avslutandet (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

139

Tid

TI

Tidpunkt för avslutandet (TT:MM i UTC)

C

140

141

RTP: deklaration om återkomst till hamn

Ska överföras vid återkomst till hamn efter ev. PRN-deklaration och före landning av fisk

142

Deklaration om återkomst till hamn börjar.

RTP

Tagg som anger återkomst till hamn vid slutet av fiskeresa

C

143

Datum

DA

Datum för återkomst (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

144

Tid

TI

Tidpunkt för återkomst (TT:MM i UTC)

C

145

Hamnens namn

PO

Förteckningen över hamnkoder (tvåbokstavslandskod [ISO-alpha-2 landskod] + trebokstavshamnskod) (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

C

146

Skäl till återkomst

RE

Skäl till återkomst till hamn (t.ex. skydd, lastning, landning). Förteckningen över skälkoder kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

CIF

147

148

LAN: landningsdeklaration

Ska överföras efter landning av fångst

149

Landningsdeklaration börjar

LAN

Tagg som anger att en landningsdeklaration börjar

C

150

Datum

DA

(ÅÅÅÅ-MM-DD – landningsdatum

C

151

Tid

TI

TT:MM i UTC – landningstid

C

152

Kategori av avsändare

TS

3-bokstavskod (MAS:befälhavare, REP:befälhavarens företrädare, AGE: ombud)

C

153

Hamnens namn

PO

Hamnkod (ISO-landskod, 2 bokstäver + trebokstavshamnkod). Förteckningen över hamnkoder (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

C

154

Underdeklaration om landad fångst (förteckning över SPE med PRO-underdeklarationer)

SPE

Arter, fiskeområden, landade vikter, använda redskap och presentationsformer (se uppgifter om underelement och attribut för SPE)

C

155

156

POS: underdeklaration om position

157

Underdeklaration om position börjar.

POS

Tagg med koordinater för geografisk position

C

158

Latitud (med decimaler)

LT

Latitud uttryckt i det WGS84-format som används för VMS

C

159

Longitud (med decimaler)

LG

Longitud uttryckt i det WGS84-format som används för VMS

C

160

161

GEA: underdeklaration om användning av redskap

162

Underdeklaration om användning av redskap börjar

GEA

Tagg med koordinater för geografisk position

C

163

Typ av fiskeredskap

GE

Redskapskod enligt FAO:s internationella standard Statistisk klassificering av fiskeredskapet

C

164

Maskstorlek

ME

Maskstorlek (i millimeter)

CIF krav på maskstorlek finns för redskapet

165

Redskapets kapacitet

GC

Redskapets storlek och nummer

CIF krav finns för använt redskap

166

Fiskeinsatser

FO

Antal fiskeinsatser (drag) per 24 timmar

CIF fartyget har tillstånd att fiska efter djuphavsbestånd

167

Fisketid

DU

Antal timmar som redskapet var utsatt

CIF fartyget har tillstånd att fiska efter djuphavsbestånd

168

Underdeklaration om sjösatta redskap

GES

Underdeklaration om sjösatta redskap (se uppgifter om underelement och attribut för GES)

CIF krav (3) (fartyget använder statiska eller fasta redskap)

169

Underdeklaration om återtagna redskap

GER

Underdeklaration om återtagna redskap (se uppgifter om underelement och attribut för GER)

CIF krav (3) (fartyget använder statiska eller fasta redskap)

170

Underdeklaration om användning av nät

GIL

Underdeklaration om användning av nät (se uppgifter om underelement och attribut för GIL)

CIF fartyget har tillstånd för ICES-områdena IIIa, IVa, IVb, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k och XII

171

Fiskedjup

FD

Avstånd från vattenytan till den lägsta delen av fiskeredskapet (i meter). Tillämpligt på fartyg som använder släpredskap, långrevar och fasta nätredskap

CIF djuphavsfiske och norska vatten

172

Genomsnittligt antal krokar på långrevar

NH

Det genomsnittliga antalet krokar som används på långrevarna

CIF djuphavsfiske och norska vatten

173

Nätredskapens genomsnittliga längd

GL

Nätens genomsnittliga längd vid användning av fasta nätredskap (i meter)

CIF djuphavsfiske och norska vatten

174

Nätredskapens genomsnittliga höjd

GD

Nätens genomsnittliga höjd vid användning av fasta nätredskap (i meter)

CIF djuphavsfiske och norska vatten

175

176

GES: underdeklaration om sjösatta redskap

CIF krav i bestämmelserna (3)

177

Underdeklaration om position börjar

GES

Tagg med information om sjösatta redskap

C

178

Datum

DA

Datum för sjösatta redskap (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

179

Tid

TI

Tidpunkt för sjösättning av redskap (TT:MM i UTC)

C

180

Underdeklaration om POS

POS

Position för sjösättning (se uppgifter om underelement och attribut för POS)

C

181

182

GER: underdeklaration om återtagna redskap

CIF krav i bestämmelserna (3)

183

Underdeklaration om position börjar

GER

Tagg med information om återtagna redskap

C

184

Datum

DA

Datum för återtag av redskap (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

185

Tid

TI

Tidpunkt för återtag av redskap (TT:MM i UTC)

C

186

Underdeklaration om POS

POS

Position där redskapen återtogs (se uppgifter om underelement och attribut för POS)

C

187

GIL: Underdeklaration om användning av nät

CIF fartyget har tillstånd för ICES-områdena IIIa, IVa, IVb, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k och XII

188

Underdeklaration om nät börjar

GIL

Tagg som inleder nätanvändning

189

Den nominella längden på ett nätredskap

NL

Information ska registreras under varje fiskeresa (i meter)

C

190

Antal nätredskap

NN

Antal nätredskap i en garnlänk

C

191

Antal garnlänkar

FL

Antal utsatta garnlänkar

C

192

Underdeklaration om POS

POS

Positionen för varje utsatt garnlänk (se uppgifter om underelement och attribut för POS)

C

193

Djup för varje utsatt garnlänk

FD

Djup för varje utsatt garnlänk (avståndet från vattenytan till den lägsta delen av fiskeredskapet)

C

194

Tid i vatten för varje utsatt garnlänk

ST

Tid i vatten för varje utsatt garnlänk

C

195

196

GLS: Underdeklaration om förlust av redskap

Förlust av fasta redskap

CIF krav i bestämmelserna (3)

197

Underdeklaration om GLS börjar

GLS

Uppgifter om förlorade fasta redskap

198

Datum för förlust av redskap

DA

Datum för förlust av redskap (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

199

Antal enheter

NN

Antal förlorade redskap

CIF

200

Underdeklaration om POS

POS

Redskapens sista kända position (se uppgifter om underelement och attribut för POS)

CIF

201

202

RAS: Underdeklaration om relevant område

RAS

Relevant område beror på relevant rapporteringskrav – minst ett fält bör fyllas i. Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas

CIF

203

FAO-område

FA

FAO-område (ex. 27)

CIF

204

FAO (ICES)-delområde

SA

FAO (ICES)-delområde (ex. 3)

CIF

205

FAO (ICES)-sektion

ID

FAO (ICES)-sektion (ex. d)

CIF

206

FAO (ICES)-delsektion

SD

FAO (ICES)-delsektion (ex. 24) (Tillsammans med ovanstående: 27.3.d.24)

CIF

207

Ekonomiskt område

EZ

Ekonomiskt område

CIF

208

Statistisk rektangel enligt ICES

SR

Statistisk rektangel enligt ICES (ex. 49E6)

CIF

209

Fiskeansträningszon

FE

Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas.

CIF

210

Underdeklaration om position

POS

(Se uppgifter om underelement och attribut för POS)

CIF

211

212

SPE: underdeklaration av arter

Sammanlagda kvantiteter per art

213

Underdeklaration om SPE börjar

SPE

Fångstuppgifter per art

C

214

Artnamn

SN

Artens namn (FAO:s trebokstavskod)

C

215

Fiskens vikt

WT

Beroende på omständigheterna, antingen

1.

total vikt fisk (i kg) under fångstperioden,

| 2. | total vikt fisk (i kg) ombord (samtliga arter), eller |
| --- | --- |

2.

total vikt fisk (i kg) ombord (samtliga arter), eller

| 3. | total vikt (i kg) av landad fisk |
| --- | --- |

3.

total vikt (i kg) av landad fisk

CIF art inte räknas

216

Antal fiskar

NF

Antal fiskar (när fångsten måste registreras i antal fiskar, dvs. lax och tonfisk)

CIF

217

Kvantitet i nätredskap

NQ

Uppskattning av kvantitet i nätredskap, dvs. ej i lastrum

O

218

Antal fiskar i nätredskap

NB

Uppskattning av antal fiskar i nätredskap, dvs. ej i lastrum

O

219

Underdeklaration om relevant område

RAS

Det geografiska område i vilket huvuddelen av fångsten togs.

Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att fastställas. (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS)

C

220

Typ av fiskeredskap

GE

Bokstavskod enligt FAO:s ”International Standard Statistical Classification of the Fishing Gear”

CIF landningsdeklaration endast för vissa arter och fångstområden

221

Underdeklaration om beredning

PRO

(Se uppgifter om underelement och attribut för PRO)

CIF landnings- (omlastnings-) deklaration

222

223

PRO: underdeklaration om beredning

Beredning/presentation av varje landad art

224

Underdeklaration om beredning börjar

PRO

Tagg med uppgifter om beredning av fisken

C

225

Fiskens färskhetskategori

FF

Fiskens färskhetskategori (A, B, E)

C

226

Tillstånd

PS

Bokstavskod för fiskens tillstånd, t.ex. levande, djupfryst, saltad. Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att anges

C

227

Fiskens presentationsform

PR

Bokstavskod för produktpresentationen (beroende på beredningsform): använd koder från EG:s webbplats (adressen kommer att anges)

C

228

Beredningens typ av förpackning

TY

Trebokstavskod (CRT=kartonger, BOX=lådor, BGS=påsar, BLC=block)

CIF (LAN eller TRA)

229

Antal förpackningar

NN

Antal förpackningar: kartonger, lådor, containrar, block osv.

CIF (LAN eller TRA)

230

Genomsnittlig vikt per förpackning

AW

Produktvikt (kg)

CIF (LAN eller TRA)

231

Omräkningsfaktor

CF

En numerisk faktor som används för att räkna om fisk i beredd vikt till fisk i levande vikt

O

232

233

Om meddelandetypen är SAL

(TM = SAL)

SAL anger försäljningsmeddelande

234

Följande attribut måste anges:

Ett försäljningsmeddelande kan vara antingen en avräkningsnota eller en övertagandenota.

235

Försäljningsrapport börjar

SAL

Tagg som visar att försäljningsrapporten börjar

C

236

Fartygets nr i gemenskapens flottregister (CFR)

IR

Format: AAAXXXXXXXXX, där A anger stor bokstav i koden för landet för den första EU-registreringen och där X anger en bokstav eller ett nummer

C

237

Fartygets anropssignal

RC

Internationell anropssignal

CIF CFR ej uppdaterad

238

Fartygets externa registreringsnummer

XR

Registreringsnumret på sidan (skrovet) av det fartyg som landade fisken

O

239

Registreringsland

FS

ISO-landskod, 3 bokstäver

C

240

Fartygets namn

NA

Namnet på det fartyg som landade fisken

O

241

SLI-deklaration

SLI

(Se uppgifter om underelement och attribut för SLI)

CIF försäljning

242

TLI-deklaration

TLI

(Se uppgifter om underelement och attribut för TLI)

CIF övertagande

243

244

SLI: försäljningsdeklaration

245

Försäljningsdeklaration börjar

SLI

Tagg med uppgifter om försäljning av parti

C

246

Datum

DA

Datum för försäljning (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

247

Försäljningsland

SC

Land där försäljningen ägde rum (ISO-landskod, 3 bokstäver)

C

248

Försäljningsplats

SL

Förteckningen över hamnkoder (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att anges

C

249

Säljarens namn

NS

Namnet på auktionsinrättning, annat organ eller annan person som sålde fisken

C

250

Köparens namn

NB

Namn på det organ eller den person som köpte fisken

C

251

Försäljningsavtalets referensnummer

CN

Försäljningsavtalets referensnummer

C

252

Underdeklaration om källdokument

SRC

(Se uppgifter om underelement och attribut för SRC)

C

253

Underdeklaration om sålt parti

CSS

(Se uppgifter om underelement och attribut för CSS)

C

254

255

Underdeklaration om SRC

Flaggstatens myndigheter ska spåra källdokumentet med stöd av fartygsloggboken och landningsuppgifter

256

Underdeklaration om källdokument börjar

SRC

Tagg med information om källdokumentet för det sålda partiet

C

257

Landningsdatum

DL

Datum för landning (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

258

Land och hamn

PO

Land och hamn för landningen. Förteckningen över hamnkoder (CCPPP) kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att anges

C

259

260

Underdeklaration om CSS

261

Underdeklaration om sålt parti börjar

CSS

Tagg med information om såld artikel

C

262

Artnamn

SN

Namn på den sålda arten (FAO:s trebokstavskod)

C

263

Vikt av såld fisk

WT

Vikt av såld fisk (i kg)

C

264

Antal sålda fiskar

NF

Antal fiskar (när fångsten måste registreras i antal fiskar, dvs. lax och tonfisk)

CIF

265

Fiskens pris

FP

Pris per kg

C

266

Försäljningsvaluta

CR

Försäljningsvaluta. Förteckningen över valutakoder kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att anges

C

267

Fiskens storlekskategori

SF

Fiskstorlek (1-8; enhetlig storlek eller kg, g, cm, mm eller antal fiskar per kg)

CIF

268

Produkternas destination (syfte)

PP

Livsmedelskoder, överföring, industriändamål

CIF

269

Underdeklaration om relevant område

RAS

Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att anges (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS)

C

270

PRO-underdeklaration om beredning

PRO

(Se uppgifter om underelement och attribut för PRO)

C

271

Återtagna

WD

Återtagna genom en producentorganisation (Y-ja, N-nej, T – tillfälligt)

C

272

Producentorganisation Använd kod

OP

Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att anges

O

273

Tillstånd

PS

Bokstavskod för fiskens tillstånd, t.ex. levande, djupfryst, saltad. Kodförteckningen kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att anges

CIF tillfälligt återtagen

274

275

TLI: deklaration om övertagande

276

TLI-deklaration börjar

TLI

Tagg med uppgifter om övertagandet

C

277

Datum

DA

Datum för övertagandet (ÅÅÅÅ-MM-DD)

C

278

Land för övertagandet

SC

Land där övertagandet ägde rum (ISO-landskod, 3 siffror)

C

279

Plats för övertagandet

SL

Hamnkod eller ortnamn (om ej hamn) för den plats där övertagandet skedde. Förteckning finns på EG:s webbplats; adressen kommer att anges. http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_sv.htm

C

280

Namn på övertagande organisation

NT

Namnet på den organisation som övertog fisken

C

281

Löpnummer för avtalet om övertagande

CN

Löpnummer för avtalet om övertagande

O

282

Underdeklaration om SRC

SRC

(Se uppgifter om underelement och attribut för SRC)

C

283

Underdeklaration om övertaget parti

CST

(Se uppgifter om underelement och attribut för CST)

C

284

285

Underdeklaration om CST

286

Rad för varje övertaget parti börjar

CST

Tagg med uppgifter om varje övertagen art

C

287

Artnamn

SN

Namn på den sålda arten (FAO:s trebokstavskod)

C

288

Vikt övertagen fisk

WT

Vikt övertagen fisk (i kg)

C

289

Antal övertagna fiskar

NF

Antal fiskar (när fångsten måste registreras i antal fiskar, dvs. lax och tonfisk)

CIF

290

Fiskens storlekskategori

SF

Fiskstorlek (1-8; enhetlig storlek eller kg, g, cm, mm eller antal fiskar per kg)

C

291

Underdeklaration om relevant område

RAS

Kodförteckning för fiske- och ansträngnings-/bevarandeområden kommer att läggas på EG:s webbplats på en adress som kommer att anges (Se uppgifter om underelement och attribut för RAS)

O

292

PRO-underdeklaration om beredning

PRO

(Se uppgifter om underelement och attribut för PRO)

C

| 1. | Typsnittsdefinitioner finns på http://europa.eu.int/idabc/en/chapter/556; för ERS bör dessa vara Western character set (UTF-8) |
| --- | --- |

1.

Typsnittsdefinitioner finns på http://europa.eu.int/idabc/en/chapter/556; för ERS bör dessa vara Western character set (UTF-8)

| 2. | Alla koder (eller tillämpliga referenser) kommer att förtecknas på EG:s webbplats för fiske, på en adress som kommer att anges: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm (inklusive koder för korrigering, hamnar, fiskeområden, avsikter vid avfärd från hamn, skäl för att återvända till hamn, slag av fiske/fiskad art, koder för bevarande/ansträngningszoner och andra koder eller referenser). |
| --- | --- |

2.

Alla koder (eller tillämpliga referenser) kommer att förtecknas på EG:s webbplats för fiske, på en adress som kommer att anges: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm (inklusive koder för korrigering, hamnar, fiskeområden, avsikter vid avfärd från hamn, skäl för att återvända till hamn, slag av fiske/fiskad art, koder för bevarande/ansträngningszoner och andra koder eller referenser).

| 3. | Alla trebokstavskoder är XML-element, alla tvåbokstavskoder är XML-attribut. |
| --- | --- |

3.

Alla trebokstavskoder är XML-element, alla tvåbokstavskoder är XML-attribut.

| 4. | XML-exempelfilerna och XSD-referensdefinitionen för bilagan ovan kommer att läggas på en EG:s webbplats på en adress som kommer att anges. |
| --- | --- |

4.

XML-exempelfilerna och XSD-referensdefinitionen för bilagan ovan kommer att läggas på en EG:s webbplats på en adress som kommer att anges.

| 5. | Alla vikter i tabellen är uttryckta i kg, vid behov med upp till två decimaler. |
| --- | --- |

5.

Alla vikter i tabellen är uttryckta i kg, vid behov med upp till två decimaler.

---

(1)  Denna bilaga ersätter helt bilagan till förordning (EG) nr 1566/2007 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1966/2006 om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter och om metoder för fjärranalys.

(2)  Obligatoriskt när så krävs genom gemenskapsbestämmelser eller internationella eller bilaterala avtal.

(3)  När CIF inte är tillämpligt är attributet frivilligt.

| 1. | Typsnittsdefinitioner finns på http://europa.eu.int/idabc/en/chapter/556; för ERS bör dessa vara Western character set (UTF-8) |
| --- | --- |

1.

Typsnittsdefinitioner finns på http://europa.eu.int/idabc/en/chapter/556; för ERS bör dessa vara Western character set (UTF-8)

| 2. | Alla koder (eller tillämpliga referenser) kommer att förtecknas på EG:s webbplats för fiske, på en adress som kommer att anges: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm (inklusive koder för korrigering, hamnar, fiskeområden, avsikter vid avfärd från hamn, skäl för att återvända till hamn, slag av fiske/fiskad art, koder för bevarande/ansträngningszoner och andra koder eller referenser). |
| --- | --- |

2.

Alla koder (eller tillämpliga referenser) kommer att förtecknas på EG:s webbplats för fiske, på en adress som kommer att anges: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement_en.htm (inklusive koder för korrigering, hamnar, fiskeområden, avsikter vid avfärd från hamn, skäl för att återvända till hamn, slag av fiske/fiskad art, koder för bevarande/ansträngningszoner och andra koder eller referenser).

| 3. | Alla trebokstavskoder är XML-element, alla tvåbokstavskoder är XML-attribut. |
| --- | --- |

3.

Alla trebokstavskoder är XML-element, alla tvåbokstavskoder är XML-attribut.

| 4. | XML-exempelfilerna och XSD-referensdefinitionen för bilagan ovan kommer att läggas på en EG:s webbplats på en adress som kommer att anges. |
| --- | --- |

4.

XML-exempelfilerna och XSD-referensdefinitionen för bilagan ovan kommer att läggas på en EG:s webbplats på en adress som kommer att anges.

| 5. | Alla vikter i tabellen är uttryckta i kg, vid behov med upp till två decimaler. |
| --- | --- |

5.

Alla vikter i tabellen är uttryckta i kg, vid behov med upp till två decimaler.

---

| 4.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1078/2008

av den 3 november 2008

om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 861/2006 när det gäller medlemsstaternas utgifter för insamling och hantering av grundläggande fiskeriuppgifter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 861/2006 av den 22 maj 2006 om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete (1), särskilt artikel 31, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 199/2008 av den 25 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (2) fastställer en grund för vetenskapliga analyser av fiske och för utformning av god vetenskaplig rådgivning för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 199/2008 av den 25 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (2) fastställer en grund för vetenskapliga analyser av fiske och för utformning av god vetenskaplig rådgivning för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 199/2008 ska kommissionen anta ett flerårigt gemenskapsprogram på grundval av vilket medlemsstaterna bör upprätta fleråriga nationella program för insamling, hantering och utnyttjande av uppgifter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 199/2008 ska kommissionen anta ett flerårigt gemenskapsprogram på grundval av vilket medlemsstaterna bör upprätta fleråriga nationella program för insamling, hantering och utnyttjande av uppgifter.

| (3) | I artikel 9 i förordning (EG) nr 861/2006 finns bland annat bestämmelser om gemenskapens ekonomiska bidrag till åtgärder i fråga om insamling av grundläggande uppgifter. Enligt artikel 24 i samma förordning ska kommissionen också varje år besluta om det årliga gemenskapsbidraget till dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 9 i förordning (EG) nr 861/2006 finns bland annat bestämmelser om gemenskapens ekonomiska bidrag till åtgärder i fråga om insamling av grundläggande uppgifter. Enligt artikel 24 i samma förordning ska kommissionen också varje år besluta om det årliga gemenskapsbidraget till dessa åtgärder.

| (4) | Med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning är det nödvändigt att fastställa regler och förfaranden som medlemsstaterna ska följa för att erhålla ekonomiskt stöd från gemenskapen för utgifter för insamling av uppgifter. Om dessa regler och förfaranden inte följs bör utgifterna inte vara stödberättigande. |
| --- | --- |

(4)

Med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning är det nödvändigt att fastställa regler och förfaranden som medlemsstaterna ska följa för att erhålla ekonomiskt stöd från gemenskapen för utgifter för insamling av uppgifter. Om dessa regler och förfaranden inte följs bör utgifterna inte vara stödberättigande.

| (5) | Det årliga gemenskapsbidraget bör baseras på årliga budgetprognoser som bör utvärderas med beaktande av de nationella program som fastställs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(5)

Det årliga gemenskapsbidraget bör baseras på årliga budgetprognoser som bör utvärderas med beaktande av de nationella program som fastställs av medlemsstaterna.

| (6) | För att det ska säkerställas att gemenskapens medel fördelas effektivt bör den årliga budgetprognosen stämma överens med de verksamheter som ingår i det nationella programmet. |
| --- | --- |

(6)

För att det ska säkerställas att gemenskapens medel fördelas effektivt bör den årliga budgetprognosen stämma överens med de verksamheter som ingår i det nationella programmet.

| (7) | För att förenkla förfarandet är det nödvändigt att fastställa regler och format för inlämningen av medlemsstaternas årliga budgetprognos för genomförandet av de nationella programmen. Endast kostnader som har direkt samband med genomförandet av de nationella programmen, är väl motiverade och utgör faktiska kostnader för medlemsstaterna, bör betraktas som stödberättigande. Det är det också viktigt att klargöra partner och underentreprenörers roll och skyldigheter i genomförandet av de nationella programmen. |
| --- | --- |

(7)

För att förenkla förfarandet är det nödvändigt att fastställa regler och format för inlämningen av medlemsstaternas årliga budgetprognos för genomförandet av de nationella programmen. Endast kostnader som har direkt samband med genomförandet av de nationella programmen, är väl motiverade och utgör faktiska kostnader för medlemsstaterna, bör betraktas som stödberättigande. Det är det också viktigt att klargöra partner och underentreprenörers roll och skyldigheter i genomförandet av de nationella programmen.

| (8) | Eftersom artikel 5.2 i förordning (EG) nr 199/2008 ger möjlighet att ändra de tekniska aspekterna av de fleråriga programmen bör det fastställas regler för hur medlemsstaterna får ändra de medel som krävs för att genomföra de nationella programmen på lämpligt sätt. Medlemsstaterna bör tillåtas att omfördela medel mellan olika kostnadsslag om detta bedöms vara till fördel för genomförandet av de nationella programmen. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom artikel 5.2 i förordning (EG) nr 199/2008 ger möjlighet att ändra de tekniska aspekterna av de fleråriga programmen bör det fastställas regler för hur medlemsstaterna får ändra de medel som krävs för att genomföra de nationella programmen på lämpligt sätt. Medlemsstaterna bör tillåtas att omfördela medel mellan olika kostnadsslag om detta bedöms vara till fördel för genomförandet av de nationella programmen.

| (9) | Det bör fastställas regler för att säkerställa att kraven på ersättning för kostnader ligger i linje med kommissionens beslut om godkännande av det årliga gemenskapsbidraget. Reglerna bör innefatta ett förfarande för inlämning och godkännande av sådana krav. I förekommande fall bör krav som inte följer reglerna avvisas. |
| --- | --- |

(9)

Det bör fastställas regler för att säkerställa att kraven på ersättning för kostnader ligger i linje med kommissionens beslut om godkännande av det årliga gemenskapsbidraget. Reglerna bör innefatta ett förfarande för inlämning och godkännande av sådana krav. I förekommande fall bör krav som inte följer reglerna avvisas.

| (10) | Betalningar bör göras i två delbetalningar för att medlemsstaterna redan under genomförandet av programmet ska kunna utnyttja gemenskapens ekonomiska bidrag. |
| --- | --- |

(10)

Betalningar bör göras i två delbetalningar för att medlemsstaterna redan under genomförandet av programmet ska kunna utnyttja gemenskapens ekonomiska bidrag.

| (11) | För att säkerställa en korrekt användning av gemenskapens medel bör kommissionen och revisionsrätten ha möjlighet att kontrollera att bestämmelserna i denna förordning följs och bör för detta syfte förses med all information som är relevant för att utföra de revisioner och finansiella korrigeringar som avses i artikel 28 i förordning (EG) nr 861/2006. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa en korrekt användning av gemenskapens medel bör kommissionen och revisionsrätten ha möjlighet att kontrollera att bestämmelserna i denna förordning följs och bör för detta syfte förses med all information som är relevant för att utföra de revisioner och finansiella korrigeringar som avses i artikel 28 i förordning (EG) nr 861/2006.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs tillämpningsbestämmelser för förordning (EG) nr 861/2006 när det gäller gemenskapens ekonomiska bidrag för medlemsstaternas utgifter för insamling och hantering av grundläggande fiskeriuppgifter.

Artikel 2

Inlämning av den årliga budgetprognosen

1.   En medlemsstat som vill få ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för genomförandet av sitt fleråriga program som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 199/2008, nedan kallat det nationella programmet, ska senast den 31 mars året före genomförandeperioden för det programmet till kommissionen lämna in

| a) | en budgetprognos för det nationella programmets första genomförandeår och |
| --- | --- |

a)

en budgetprognos för det nationella programmets första genomförandeår och

| b) | vägledande årliga budgetprognoser för vart och ett av de följande genomförandeåren för det nationella programmet. |
| --- | --- |

b)

vägledande årliga budgetprognoser för vart och ett av de följande genomförandeåren för det nationella programmet.

2.   Medlemsstaterna ska lämna in slutgiltiga årliga budgetprognoser för vart och ett av de följande genomförandeåren för det nationella programmet, om dessa avviker från de vägledande budgetprognoser som redan lämnats in. Slutgiltiga årliga budgetprognoser ska lämnas in senast den 31 oktober året före genomförandeåret i fråga.

3.   För det första nationella programmet som omfattar perioden 2009–2010 ska de årliga budgetprognoserna lämnas in senast den 15 oktober 2008.

Artikel 3

Den årliga budgetprognosens innehåll

1.   Den årliga budgetprognosen ska omfatta de planerade årsutgifter som medlemsstaten förutser för genomförandet av det nationella programmet.

2.   Den årliga budgetprognosen ska vara uppdelad

| a) | efter kostnadsslag enligt bilaga I till denna förordning, |
| --- | --- |

a)

efter kostnadsslag enligt bilaga I till denna förordning,

| b) | efter modul enligt definitionen i kommissionens beslut om inrättande av det fleråriga gemenskapsprogrammet om insamling, hantering och användning av uppgifter inom fiske- och vattenbrukssektorerna, och |
| --- | --- |

b)

efter modul enligt definitionen i kommissionens beslut om inrättande av det fleråriga gemenskapsprogrammet om insamling, hantering och användning av uppgifter inom fiske- och vattenbrukssektorerna, och

| c) | i tillämpliga fall per region enligt definitionen i artikel 1 a i kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 (3). |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall per region enligt definitionen i artikel 1 a i kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 (3).

3.   Medlemsstaterna ska lämna in de årliga budgetprognoserna elektroniskt och använda de ekonomiska formulär som fastställts och meddelats dem av kommissionen.

Artikel 4

Utvärdering av den årliga budgetprognosen

1.   Kommissionen ska utvärdera de årliga budgetprognoserna genom att ta hänsyn till de nationella program som godkänts i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 199/2008.

2.   För utvärderingen av den årliga budgetprognosen får kommissionen begära att en medlemsstat lämnar ytterligare upplysningar om utgifterna. Medlemsstaten ska lämna dessa upplysningar inom 15 kalenderdagar efter kommissionens begäran.

3.   Om medlemsstaten inte lämnar tillräckliga upplysningar inom tidsfristen i punkt 2 får kommissionen om så är lämpligt utesluta utgiften i fråga från den årliga budgetprognos som ska godkännas.

Artikel 5

Gemenskapens ekonomiska bidrag

Kommissionen ska godkänna den årliga budgetprognosen och besluta om det årliga ekonomiska bidraget från gemenskapen till varje nationellt program i enlighet med förfarandet i artikel 24 i förordning (EG) nr 861/2006 och på grundval av utvärderingen av de årliga budgetprognoserna enligt artikel 4.

Artikel 6

Ändring av den godkända årliga budgetprognosen

1.   Medlemsstaterna ska få överföra de belopp som anges i den årliga budgetprognos som godkänts enligt artikel 5 mellan moduler och kostnadsslag endast inom en och samma region, förutsatt att

| a) | de överförda beloppen inte överstiger 50 000 euro eller 10 % av den godkända totala budgeten för regionen om budgetens belopp understiger 500 000 euro, |
| --- | --- |

a)

de överförda beloppen inte överstiger 50 000 euro eller 10 % av den godkända totala budgeten för regionen om budgetens belopp understiger 500 000 euro,

| b) | de informerar kommissionen när behovet av överföring uppstår. |
| --- | --- |

b)

de informerar kommissionen när behovet av överföring uppstår.

2.   Varje annan ändring av de årliga budgetprognoser som godkänts enligt artikel 5 ska vara väl motiverad och ska godkännas av kommissionen innan utgiften uppstår.

Artikel 7

Stödberättigande utgifter

1.   För att berättiga till ekonomiskt bidrag från gemenskapen ska utgifterna

| a) | utgöra faktiska kostnader för medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

utgöra faktiska kostnader för medlemsstaten,

| b) | avse en åtgärd som ingår i det nationella programmet, |
| --- | --- |

b)

avse en åtgärd som ingår i det nationella programmet,

| c) | anges i den årliga budgetprognosen, |
| --- | --- |

c)

anges i den årliga budgetprognosen,

| d) | kunna hänföras till något av kostnadsslagen i bilaga I, |
| --- | --- |

d)

kunna hänföras till något av kostnadsslagen i bilaga I,

| e) | avse en åtgärd som utförs i enlighet med villkoren i förordning (EG) nr 199/2008 och dess tillämpningsbestämmelser, |
| --- | --- |

e)

avse en åtgärd som utförs i enlighet med villkoren i förordning (EG) nr 199/2008 och dess tillämpningsbestämmelser,

| f) | vara möjliga att identifiera och verifiera och i synnerhet vara registrerade i medlemsstatens och dess partner redovisning, |
| --- | --- |

f)

vara möjliga att identifiera och verifiera och i synnerhet vara registrerade i medlemsstatens och dess partner redovisning,

| g) | vara fastställda enligt gällande redovisningsstandarder och uppfylla kraven i nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

g)

vara fastställda enligt gällande redovisningsstandarder och uppfylla kraven i nationell lagstiftning,

| h) | vara rimliga, motiverade och förenliga med kraven på sund ekonomisk förvaltning, i synnerhet kraven på sparsamhet och effektivitet, |
| --- | --- |

h)

vara rimliga, motiverade och förenliga med kraven på sund ekonomisk förvaltning, i synnerhet kraven på sparsamhet och effektivitet,

| i) | uppstå under åtgärdens genomförandeperiod i enlighet med det nationella programmet. |
| --- | --- |

i)

uppstå under åtgärdens genomförandeperiod i enlighet med det nationella programmet.

2.   Stödberättigande utgifter ska avse

| a) | följande typer av uppgiftsinsamling:






  — | Insamling av uppgifter om de provtagningsplatser som avses i artikel 10 i förordning (EG) nr 199/2008 genom direkt provtagning eller intervjuer och frågor. |
| --- | --- | --- |

a)

följande typer av uppgiftsinsamling:

—

Insamling av uppgifter om de provtagningsplatser som avses i artikel 10 i förordning (EG) nr 199/2008 genom direkt provtagning eller intervjuer och frågor.

| — | Övervakning till havs av kommersiellt fiske och fritidsfiske enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 199/2008. |
| --- | --- |

—

Övervakning till havs av kommersiellt fiske och fritidsfiske enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 199/2008.

| — | Forskningsstudier till havs som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 199/2008. |
| --- | --- |

—

Forskningsstudier till havs som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 199/2008.

| b) | följande typer av datahantering, enligt det fleråriga gemenskapsprogram som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 199/2008:






  — | Databas- och webbsideutveckling. |
| --- | --- | --- |

b)

följande typer av datahantering, enligt det fleråriga gemenskapsprogram som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 199/2008:

—

Databas- och webbsideutveckling.

| — | Inmatning av data (lagring). |
| --- | --- |

—

Inmatning av data (lagring).

| — | Kvalitetskontroll och validering av data. |
| --- | --- |

—

Kvalitetskontroll och validering av data.

| — | Bearbetning av data från primärdata till detaljerade eller aggregerade data. |
| --- | --- |

—

Bearbetning av data från primärdata till detaljerade eller aggregerade data.

| — | Omvandling av primära socioekonomiska data till metadata. |
| --- | --- |

—

Omvandling av primära socioekonomiska data till metadata.

| c) | följande typer av dataanvändning, enligt det fleråriga gemenskapsprogram som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 199/2008:






  — | Skapa och använda dataset för att stödja vetenskapliga analyser som ska ligga till grund för rådgivning om fiskeriförvaltning. |
| --- | --- | --- |

c)

följande typer av dataanvändning, enligt det fleråriga gemenskapsprogram som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 199/2008:

—

Skapa och använda dataset för att stödja vetenskapliga analyser som ska ligga till grund för rådgivning om fiskeriförvaltning.

| — | Uppskatta biologiska parametrar (ålder, vikt, kön, mognad och fruktbarhet). |
| --- | --- |

—

Uppskatta biologiska parametrar (ålder, vikt, kön, mognad och fruktbarhet).

| — | Ta fram dataset för beståndsbedömningar, bioekonomisk modellering och motsvarande vetenskapliga analyser. |
| --- | --- |

—

Ta fram dataset för beståndsbedömningar, bioekonomisk modellering och motsvarande vetenskapliga analyser.

Artikel 8

Utgifter som inte är stödberättigande

Följande utgifter ska inte berättiga till gemenskapens ekonomiska bidrag:

| a) | Vinstmarginaler, avsättningar och osäkra fordringar. |
| --- | --- |

a)

Vinstmarginaler, avsättningar och osäkra fordringar.

| b) | Låneräntor och bankavgifter. |
| --- | --- |

b)

Låneräntor och bankavgifter.

| c) | Genomsnittliga arbetskraftskostnader. |
| --- | --- |

c)

Genomsnittliga arbetskraftskostnader.

| d) | Indirekta kostnader såsom byggnader och tomter, administration, stödpersonal, kontorsmaterial, infrastruktur, löpande kostnader och underhållskostnader såsom kostnader för telekommunikation, varor och tjänster. |
| --- | --- |

d)

Indirekta kostnader såsom byggnader och tomter, administration, stödpersonal, kontorsmaterial, infrastruktur, löpande kostnader och underhållskostnader såsom kostnader för telekommunikation, varor och tjänster.

| e) | Utrustning som inte används för insamling och hantering av data, exempelvis skannrar, skrivare, mobiltelefoner, walkie-talkier, videoapparater och kameror. |
| --- | --- |

e)

Utrustning som inte används för insamling och hantering av data, exempelvis skannrar, skrivare, mobiltelefoner, walkie-talkier, videoapparater och kameror.

| f) | Inköp av fordon. |
| --- | --- |

f)

Inköp av fordon.

| g) | Distributions-, marknadsförings- och annonskostnader för produkter och kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

g)

Distributions-, marknadsförings- och annonskostnader för produkter och kommersiell verksamhet.

| h) | Representationskostnader utöver dem som kommissionen anser vara helt nödvändiga för att genomföra det nationella programmet. |
| --- | --- |

h)

Representationskostnader utöver dem som kommissionen anser vara helt nödvändiga för att genomföra det nationella programmet.

| i) | Utgifter för lyxvaror och reklam. |
| --- | --- |

i)

Utgifter för lyxvaror och reklam.

| j) | Alla utgifter för andra program/projekt som finansieras av en tredje part. |
| --- | --- |

j)

Alla utgifter för andra program/projekt som finansieras av en tredje part.

| k) | Alla utgifter för att skydda resultaten av det arbete som utförs inom det nationella programmet. |
| --- | --- |

k)

Alla utgifter för att skydda resultaten av det arbete som utförs inom det nationella programmet.

| l) | Alla typer av avgifter som kan återvinnas (inklusive mervärdesskatt). |
| --- | --- |

l)

Alla typer av avgifter som kan återvinnas (inklusive mervärdesskatt).

| m) | Resurser som kostnadsfritt ställs till en medlemsstats förfogande. |
| --- | --- |

m)

Resurser som kostnadsfritt ställs till en medlemsstats förfogande.

| n) | Värdet av bidrag in natura. |
| --- | --- |

n)

Värdet av bidrag in natura.

| o) | Onödiga eller oöverlagda utgifter. |
| --- | --- |

o)

Onödiga eller oöverlagda utgifter.

Artikel 9

Genomförande av program

1.   Medlemsstaterna får ta hjälp av partner för att genomföra det nationella programmet. Partnerorganisationer som ska hjälpa medlemsstaterna att genomföra hela eller en betydande del av det nationella programmet ska uttryckligen anges i det nationella programmet. Partnerna ska vara direkt delaktiga i det tekniska genomförandet av en eller flera uppgifter i det nationella programmet och ska ha samma skyldigheter som medlemsstaterna när det gäller genomförandet av de nationella programmen.

2.   Partnerna får inte, inom ramen för programmet, fungera som underentreprenörer till medlemsstaten eller andra partner.

3.   Under en begränsad tid får specifika uppgifter i det nationella programmet utföras av underentreprenörer som inte ska anses vara partner. Underentreprenörer ska vara fysiska eller juridiska personer som tillhandahåller tjänster till medlemsstaterna och/eller partner. Det krävs ett skriftligt förhandsgodkännande från kommissionen för att få lägga ut påbörjade uppgifter på underentreprenörer om detta inte anges i det ursprungliga programförslaget.

Artikel 10

Inlämning av ersättningskrav

1.   Medlemsstaterna ska lämna in krav på ersättning för utgifter för genomförandet av de nationella programmen till kommissionen senast den 31 maj varje år efter kalenderåret i fråga. Dessa krav ska bestå av följande:

| a) | En skrivelse som anger det sammanlagda belopp för vilket ersättning begärs och som tydligt redovisar uppgifterna i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

En skrivelse som anger det sammanlagda belopp för vilket ersättning begärs och som tydligt redovisar uppgifterna i bilaga II.

| b) | En ekonomisk redovisning uppdelad efter kostnadsslag, modul och i tillämpliga fall per region enligt de ekonomiska formulär som avses i artikel 3.3. Den ekonomiska redovisningen ska presenteras i det format som kommissionen fastställt och meddelat medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

En ekonomisk redovisning uppdelad efter kostnadsslag, modul och i tillämpliga fall per region enligt de ekonomiska formulär som avses i artikel 3.3. Den ekonomiska redovisningen ska presenteras i det format som kommissionen fastställt och meddelat medlemsstaterna.

| c) | En utgiftsdeklaration enligt bilaga III. |
| --- | --- |

c)

En utgiftsdeklaration enligt bilaga III.

| d) | Relevanta styrkande handlingar enligt bilaga I. |
| --- | --- |

d)

Relevanta styrkande handlingar enligt bilaga I.

2.   Ersättningskraven ska lämnas elektroniskt till kommissionen.

3.   Vid inlämning av ersättningskrav ska medlemsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att kontrollera och styrka att

| a) | de genomförda åtgärderna och deklarationen av utgifter enligt det beslut som avses i artikel 5 motsvarar det nationella program som godkänts av kommissionen, |
| --- | --- |

a)

de genomförda åtgärderna och deklarationen av utgifter enligt det beslut som avses i artikel 5 motsvarar det nationella program som godkänts av kommissionen,

| b) | ersättningskraven uppfyller villkoren i artiklarna 7 och 8, |
| --- | --- |

b)

ersättningskraven uppfyller villkoren i artiklarna 7 och 8,

| c) | kostnaderna har uppstått i enlighet med villkoren i förordning (EG) nr 861/2006, denna förordning, det beslut som avses i artikel 5 och i gemenskapens lagstiftning om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

c)

kostnaderna har uppstått i enlighet med villkoren i förordning (EG) nr 861/2006, denna förordning, det beslut som avses i artikel 5 och i gemenskapens lagstiftning om offentlig upphandling.

Artikel 11

Bedömning av ersättningskrav

1.   Kommissionen ska bedöma om ersättningskraven uppfyller villkoren i denna förordning.

2.   För att kunna bedöma ersättningskraven får kommissionen begära att en medlemsstat lämnar ytterligare upplysningar. Medlemsstaten ska lämna dessa upplysningar inom 15 kalenderdagar efter kommissionens begäran.

Artikel 12

Uteslutning från ersättning

Om en medlemsstat inte lämnar tillräckliga upplysningar inom tidsfristen i artikel 11.2 och kommissionen anser att ersättningskravet inte uppfyller villkoren i denna förordning, ska kommissionen uppmana medlemsstaten att framföra sina synpunkter inom 15 kalenderdagar. Om granskningen visar att villkoren inte är uppfyllda ska kommissionen helt eller delvis avslå krav på ersättning för de utgifter som inte uppfyller villkoren och i tillämpliga fall återkräva felaktiga utbetalningar eller ställa in ännu ej gjorda utbetalningar.

Artikel 13

Godkännande av ersättningskrav

Kommissionen ska godkänna ersättningskraven på grundval av resultaten av det förfarande som fastställs i artiklarna 11 och 12.

Artikel 14

Utbetalningar

1.   Det ekonomiska bidrag från gemenskapen som beviljas en medlemsstat enligt artikel 8 för varje genomförandeår av det nationella programmet ska betalas ut i två delbetalningar enligt följande:

| a) | En förhandsbetalning motsvarande 50 % av gemenskapens bidrag. Utbetalningen ska göras efter det att medlemsstaten har underrättats om det beslut som avses i artikel 5 och en skrivelse har inkommit med begäran om förhandsbetalning och med en tydlig redovisning av uppgifterna i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

En förhandsbetalning motsvarande 50 % av gemenskapens bidrag. Utbetalningen ska göras efter det att medlemsstaten har underrättats om det beslut som avses i artikel 5 och en skrivelse har inkommit med begäran om förhandsbetalning och med en tydlig redovisning av uppgifterna i bilaga II.

| b) | En årlig slutbetalning baserad på det ersättningskrav som avses i artikel 10. Utbetalningen ska göras inom 45 dagar efter kommissionens godkännande av det ersättningskrav som avses i artikel 12. |
| --- | --- |

b)

En årlig slutbetalning baserad på det ersättningskrav som avses i artikel 10. Utbetalningen ska göras inom 45 dagar efter kommissionens godkännande av det ersättningskrav som avses i artikel 12.

2.   Korrigerande minskningar av stödet enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 199/2008 ska göras vid den årliga slutbetalning som avses i punkt 1 b.

3.   Ytterligare ersättningskrav och styrkande handlingar ska inte godtas efter det att slutbetalningen gjorts.

Artikel 15

Valuta

1.   De årliga budgetprognoserna och ersättningskraven ska uttryckas i euro.

2.   Under det nationella programmets första genomförandeår ska medlemsstater som inte deltar i den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen använda den växelkurs som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den 1 mars året före programmets genomförandeperiod. För det första nationella programmet omfattande perioden 2009–2010 ska växelkursen den 1 oktober 2008 användas.

3.   För vart och ett av det nationella programmets genomförandeår efter det första året ska medlemsstater som inte deltar i den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen använda den växelkurs som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den 1 oktober året före genomförandeåret i fråga.

4.   De medlemsstater som inte deltar i den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen ska ange vilken växelkurs som används i den årliga budgetprognosen och ersättningskraven.

Artikel 16

Revisioner och finansiella korrigeringar

Medlemsstaterna ska förse kommissionen och revisionsrätten med all den information som dessa institutioner begär för revisioner och för de finansiella korrigeringar som avses i artikel 28 i förordning (EG) nr 861/2006.

Artikel 17

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas för utgifter som uppstår från och med den 1 januari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 november 2008.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 160, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 60, 5.3.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 186, 15.7.2008, s. 3.

3

---

BILAGA I

Stödberättigande för utgifter för genomförandet av nationella program

Stödberättigande kostnadsslag ska omfatta alla eller några av följande:

| a) | Personalkostnader:






  — | Kostnader endast för vetenskaplig och teknisk personal för tid som ägnats åt det nationella programmet. |
| --- | --- | --- |

a)

Personalkostnader:

—

Kostnader endast för vetenskaplig och teknisk personal för tid som ägnats åt det nationella programmet.

| — | Personalkostnader ska fastställas i förhållande till den arbetstid som faktiskt ägnats åt det nationella programmet och ska beräknas på grundval av faktiska arbetskostnader (löner, socialavgifter och pensionsavgifter) men inga andra kostnader. |
| --- | --- |

—

Personalkostnader ska fastställas i förhållande till den arbetstid som faktiskt ägnats åt det nationella programmet och ska beräknas på grundval av faktiska arbetskostnader (löner, socialavgifter och pensionsavgifter) men inga andra kostnader.

| — | Beräkningen av tim- eller dygnskostnader ska baseras på 210 produktiva dagar per år. |
| --- | --- |

—

Beräkningen av tim- eller dygnskostnader ska baseras på 210 produktiva dagar per år.

| — | Tid som personalen ägnat åt programmet ska registreras i sin helhet (tidrapporter) och ska styrkas minst en gång i månaden av den som är ansvarig. Tidrapporterna ska på begäran ställas till kommissionens förfogande. |
| --- | --- |

—

Tid som personalen ägnat åt programmet ska registreras i sin helhet (tidrapporter) och ska styrkas minst en gång i månaden av den som är ansvarig. Tidrapporterna ska på begäran ställas till kommissionens förfogande.

| b) | Resekostnader:






  — | Resekostnader ska fastställas enligt medlemsstatens eller partnernas interna regler. För resor utanför gemenskapen ska kommissionens förhandsgodkännande krävas om de inte anges i det nationella programmet. |
| --- | --- | --- |

b)

Resekostnader:

—

Resekostnader ska fastställas enligt medlemsstatens eller partnernas interna regler. För resor utanför gemenskapen ska kommissionens förhandsgodkännande krävas om de inte anges i det nationella programmet.

| c) | Kapitalvaror:






  — | Kapitalvaror ska ha en förväntad livslängd som inte understiger arbetets varaktighet inom programmet. De upptas i förteckningen över kapitalvaror eller betraktas som tillgångar enligt medlemsstatens eller partnernas metoder, regler och principer för redovisning. |
| --- | --- | --- |

c)

Kapitalvaror:

—

Kapitalvaror ska ha en förväntad livslängd som inte understiger arbetets varaktighet inom programmet. De upptas i förteckningen över kapitalvaror eller betraktas som tillgångar enligt medlemsstatens eller partnernas metoder, regler och principer för redovisning.

| — | För beräkning av stödberättigande utgifter ska kapitalvaror anses ha en sannolik livslängd på 36 månader när det gäller datorutrustning till ett värde av högst 25 000 euro och 60 månader när det gäller andra varor. Det stödberättigande beloppet beror på varornas förväntade livslängd i förhållande till programmets löptid, förutsatt att den period som används för att beräkna beloppet startar den dag då programmet inleds, eller på inköpsdagen för varorna om denna infaller efter det att programmet inletts, och slutar den dag då programmet avslutas. Det bör också beaktas hur varorna används under den perioden. |
| --- | --- |

—

För beräkning av stödberättigande utgifter ska kapitalvaror anses ha en sannolik livslängd på 36 månader när det gäller datorutrustning till ett värde av högst 25 000 euro och 60 månader när det gäller andra varor. Det stödberättigande beloppet beror på varornas förväntade livslängd i förhållande till programmets löptid, förutsatt att den period som används för att beräkna beloppet startar den dag då programmet inleds, eller på inköpsdagen för varorna om denna infaller efter det att programmet inletts, och slutar den dag då programmet avslutas. Det bör också beaktas hur varorna används under den perioden.

| — | I undantagsfall får kapitalvaror vara inköpta, eller hyrda med möjlighet att köpa, tidigast sex månader före den dag då det nationella programmet inleds. |
| --- | --- |

—

I undantagsfall får kapitalvaror vara inköpta, eller hyrda med möjlighet att köpa, tidigast sex månader före den dag då det nationella programmet inleds.

| — | Tillämpliga regler för offentlig upphandling ska också gälla inköp av kapitalvaror. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga regler för offentlig upphandling ska också gälla inköp av kapitalvaror.

| — | Utgifter för kapitalvaror ska styrkas med attesterade fakturor med uppgift om leveransdag och ska lämnas till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen. |
| --- | --- |

—

Utgifter för kapitalvaror ska styrkas med attesterade fakturor med uppgift om leveransdag och ska lämnas till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen.

| d) | Förbrukningsmaterial och förnödenheter inklusive datakostnader:






  — | Förbrukningsmaterial och förnödenheter är förbrukningsbara råmaterial för inköp, produktion, reparation eller användning av varor eller utrustning som har en sannolik livslängd som är kortare än arbetets varaktighet inom programmet. De upptas inte i medlemsstatens eller partnernas förteckning över kapitalvaror, eller betraktas inte som tillgångar enligt medlemsstatens eller partnernas metoder, regler och principer för redovisning. |
| --- | --- | --- |

d)

Förbrukningsmaterial och förnödenheter inklusive datakostnader:

—

Förbrukningsmaterial och förnödenheter är förbrukningsbara råmaterial för inköp, produktion, reparation eller användning av varor eller utrustning som har en sannolik livslängd som är kortare än arbetets varaktighet inom programmet. De upptas inte i medlemsstatens eller partnernas förteckning över kapitalvaror, eller betraktas inte som tillgångar enligt medlemsstatens eller partnernas metoder, regler och principer för redovisning.

| — | De ska beskrivas tillräckligt detaljerat för att det ska vara möjligt att avgöra om de är stödberättigande. |
| --- | --- |

—

De ska beskrivas tillräckligt detaljerat för att det ska vara möjligt att avgöra om de är stödberättigande.

| — | Stödberättigande datakostnader avser framtagande och leverans av programvara till medlemsstaterna för hantering av och sökning i databaser. |
| --- | --- |

—

Stödberättigande datakostnader avser framtagande och leverans av programvara till medlemsstaterna för hantering av och sökning i databaser.

| e) | Fartygskostnader:






  — | För forskningsstudier till havs enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 199/2008, inklusive studier gjorda med chartrade fartyg, ska endast hyrkostnader och andra driftkostnader vara stödberättigande. En bestyrkt kopia av fakturan ska lämnas till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen. |
| --- | --- | --- |

e)

Fartygskostnader:

—

För forskningsstudier till havs enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 199/2008, inklusive studier gjorda med chartrade fartyg, ska endast hyrkostnader och andra driftkostnader vara stödberättigande. En bestyrkt kopia av fakturan ska lämnas till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen.

| — | För ett fartyg som är medlemsstatens eller partnerns egendom ska en detaljerad redovisning av hur de angivna driftkostnaderna har beräknats lämnas till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen. |
| --- | --- |

—

För ett fartyg som är medlemsstatens eller partnerns egendom ska en detaljerad redovisning av hur de angivna driftkostnaderna har beräknats lämnas till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen.

| f) | Kostnader för entreprenadtjänster och externt stöd:






  — | Entreprenadtjänster och externt stöd avser standardtjänster och icke-innovativa tjänster som tillhandahålls medlemsstaten och/eller partner som inte själva kan tillhandahålla dessa tjänster. Dessa kostnader får inte utgöra mer än 20 % av den godkända totala årsbudgeten. Skriftligt förhandsgodkännande från kommissionen krävs om det sammanlagda beloppet av underentreprenörskontrakt i det nationella programmet överstiger den ovannämnda gränsen. |
| --- | --- | --- |

f)

Kostnader för entreprenadtjänster och externt stöd:

—

Entreprenadtjänster och externt stöd avser standardtjänster och icke-innovativa tjänster som tillhandahålls medlemsstaten och/eller partner som inte själva kan tillhandahålla dessa tjänster. Dessa kostnader får inte utgöra mer än 20 % av den godkända totala årsbudgeten. Skriftligt förhandsgodkännande från kommissionen krävs om det sammanlagda beloppet av underentreprenörskontrakt i det nationella programmet överstiger den ovannämnda gränsen.

| — | Underentreprenörer ska utses av en medlemsstat eller partner enligt tillämpliga regler om offentlig upphandling och i överensstämmelse med gemenskapsdirektiven om offentliga upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Underentreprenörer ska utses av en medlemsstat eller partner enligt tillämpliga regler om offentlig upphandling och i överensstämmelse med gemenskapsdirektiven om offentliga upphandlingsförfaranden.

| — | Alla fakturor från underentreprenörer ska innehålla en tydlig hänvisning till det nationella programmet och modulen (dvs. nummer och beteckning eller kortnamn). Fakturorna ska vara tillräckligt detaljerade för att möjliggöra identifiering av enskilda punkter som omfattas av den utförda tjänsten (dvs. en tydlig beskrivning och en kostnadsangivelse för varje punkt). |
| --- | --- |

—

Alla fakturor från underentreprenörer ska innehålla en tydlig hänvisning till det nationella programmet och modulen (dvs. nummer och beteckning eller kortnamn). Fakturorna ska vara tillräckligt detaljerade för att möjliggöra identifiering av enskilda punkter som omfattas av den utförda tjänsten (dvs. en tydlig beskrivning och en kostnadsangivelse för varje punkt).

| — | Medlemsstaterna och partner ska se till att det i varje underentreprenörskontrakt uttryckligen anges att kommissionen och revisionsrätten har befogenhet att utföra kontroller av dokument och kontroller på plats hos de underentreprenörer som har tagit emot gemenskapsmedel. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna och partner ska se till att det i varje underentreprenörskontrakt uttryckligen anges att kommissionen och revisionsrätten har befogenhet att utföra kontroller av dokument och kontroller på plats hos de underentreprenörer som har tagit emot gemenskapsmedel.

| — | Länder utanför gemenskapen får, om deras medverkan anses vara nödvändig för att genomföra gemenskapsprogram, delta som underentreprenörer i ett nationellt program med skriftligt förhandsgodkännande från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Länder utanför gemenskapen får, om deras medverkan anses vara nödvändig för att genomföra gemenskapsprogram, delta som underentreprenörer i ett nationellt program med skriftligt förhandsgodkännande från kommissionen.

| — | En bestyrkt kopia av kontraktet med underentreprenören och bevis på betalning ska lämnas till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen. |
| --- | --- |

—

En bestyrkt kopia av kontraktet med underentreprenören och bevis på betalning ska lämnas till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen.

| g) | Andra särskilda kostnader:






  — | Andra tillkommande eller oförutsedda utgifter som inte kan hänföras till de ovannämnda kostnadsslagen får belasta programmet först efter förhandsgodkännande från kommissionen, såvitt de inte anges i den årliga budgetprognosen. |
| --- | --- | --- |

g)

Andra särskilda kostnader:

—

Andra tillkommande eller oförutsedda utgifter som inte kan hänföras till de ovannämnda kostnadsslagen får belasta programmet först efter förhandsgodkännande från kommissionen, såvitt de inte anges i den årliga budgetprognosen.

| h) | Stöd för vetenskaplig rådgivning:






  — | Traktamenten samt resekostnader är stödberättigande under den tid de möten varar som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 665/2008 i enlighet med regeln i artikel 10.3 i förordning (EG) nr 665/2008. |
| --- | --- | --- |

h)

Stöd för vetenskaplig rådgivning:

—

Traktamenten samt resekostnader är stödberättigande under den tid de möten varar som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 665/2008 i enlighet med regeln i artikel 10.3 i förordning (EG) nr 665/2008.

| — | En bestyrkt kopia av resehandlingarna ska lämnas till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen. |
| --- | --- |

—

En bestyrkt kopia av resehandlingarna ska lämnas till kommissionen tillsammans med utgiftsdeklarationen.

---

BILAGA II

Innehåll i den skrivelse som anger för vilket belopp ersättning eller förhandsbetalning begärs

I den skrivelse som anger för vilket belopp ersättning eller förhandsbetalning begärs ska följande uppgifter tydligt redovisas:

| 1. | Det kommissionsbeslut som åberopas (tillämplig artikel och bilaga). |
| --- | --- |

1.

Det kommissionsbeslut som åberopas (tillämplig artikel och bilaga).

| 2. | Referens till det nationella programmet. |
| --- | --- |

2.

Referens till det nationella programmet.

| 3. | Det belopp som begärs av kommissionen uttryckt i euro, exklusive mervärdesskatt. |
| --- | --- |

3.

Det belopp som begärs av kommissionen uttryckt i euro, exklusive mervärdesskatt.

| 4. | Typ av ersättning (förskott, slutbetalning). |
| --- | --- |

4.

Typ av ersättning (förskott, slutbetalning).

| 5. | Bankkonto som ersättningen ska betalas till. |
| --- | --- |

5.

Bankkonto som ersättningen ska betalas till.

---

BILAGA III

UTGIFTSDEKLARATION

(skickas tjänstevägen till MARE.C4)

OFFENTLIGA UTGIFTER FÖR GENOMFÖRANDET AV DET NATIONELLA PROGRAMMET FÖR INSAMLING AV UPPGIFTER

Kommissionens beslut av den/nr ...

Nationell beteckning (om sådan finns) ...

INTYG

Som företrädare för myndigheten ... som har ansvaret för tillämpliga ekonomiska förfaranden och kontrollförfaranden intygar jag ... efter genomförd kontroll att alla stödberättigande utgifter som redovisas i de bifogade handlingarna utgör de totala kostnaderna under 200... och uppgår till ... euro (exakt belopp med två decimaler) avseende det nationella programmet för insamling av uppgifter 200... och motsvarande Europeiska kommissionens bidrag på 50 %.

En delbetalning på ... euro har redan erhållits för det ovannämnda programmet.

Jag intygar också att utgiftsdeklarationen är korrekt och att ansökan om ersättning tar hänsyn till eventuell återvinning av belopp.

Verksamheten har genomförts i enlighet med de mål som anges i beslutet och med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 199/2008 och i rådets förordning (EG) nr 861/2006, särskilt när det gäller följande:

| — | Verksamheten uppfyller villkoren i gemenskapens lagstiftning och i de instrument som antagits i enlighet med denna, särskilt reglerna om konkurrens och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Verksamheten uppfyller villkoren i gemenskapens lagstiftning och i de instrument som antagits i enlighet med denna, särskilt reglerna om konkurrens och offentlig upphandling.

| — | Förvaltnings- och kontrollförfaranden har tillämpats, särskilt för att verifiera att samfinansierade produkter och tjänster har levererats och att angivna utgifter är korrekta samt för att förhindra, upptäcka och rätta till oegentligheter, bekämpa bedrägeri och återvinna felaktigt utbetalda belopp. |
| --- | --- |

—

Förvaltnings- och kontrollförfaranden har tillämpats, särskilt för att verifiera att samfinansierade produkter och tjänster har levererats och att angivna utgifter är korrekta samt för att förhindra, upptäcka och rätta till oegentligheter, bekämpa bedrägeri och återvinna felaktigt utbetalda belopp.

Kostnaderna redovisas i bifogade tabeller. Bestyrkta kopior av fakturor för kapitalvaror och fartygskostnader bifogas. Original av alla styrkande handlingar och fakturor kommer att finnas tillgängliga i minst tre år efter kommissionens slutbetalning.

Datum: .../.../...

(Namn med versaler, stämpel, befattning och underskrift av behörig myndighet)

Förteckning över bilagor:

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 4.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/34

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 april 2008

om det statliga stöd C 21/07 (f.d. N 578/06) som Ungern planerar att genomföra till förmån för IBIDEN Hungary Gyártó Kft.

[delgivet med nr K(2008) 1342]

(Endast den ungerska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2008/830/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en elektronisk anmälan av den 30 augusti 2006, registrerad hos kommissionen samma dag, anmälde de ungerska myndigheterna ett fall av tillämpning av befintliga regionala stödprogram till förmån för ett initialt investeringsprojekt av IBIDEN Hungary Gyártó Kft. Anmälan gjordes enligt det krav på individuell anmälan som fastställs i punkt 24 i de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt 2002 (2) (nedan kallade rambestämmelserna från 2002). |
| --- | --- |

(1)

Genom en elektronisk anmälan av den 30 augusti 2006, registrerad hos kommissionen samma dag, anmälde de ungerska myndigheterna ett fall av tillämpning av befintliga regionala stödprogram till förmån för ett initialt investeringsprojekt av IBIDEN Hungary Gyártó Kft. Anmälan gjordes enligt det krav på individuell anmälan som fastställs i punkt 24 i de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt 2002 (2) (nedan kallade rambestämmelserna från 2002).

| (2) | Genom skrivelser av den 13 oktober 2006 (D/58881) och den 13 mars 2007 (D/51161) begärde kommissionen ytterligare upplysningar. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelser av den 13 oktober 2006 (D/58881) och den 13 mars 2007 (D/51161) begärde kommissionen ytterligare upplysningar.

| (3) | Genom skrivelser som registrerades hos kommissionen den 14 november 2006 (A/39085), den 3 januari 2007 (A/30004), den 15 januari 2007 (A/30441) och den 27 mars 2007 (A/32641) bad de ungerska myndigheterna kommissionen att förlänga tidsfristen för lämnande av ytterligare upplysningar, vilket kommissionen beviljade. |
| --- | --- |

(3)

Genom skrivelser som registrerades hos kommissionen den 14 november 2006 (A/39085), den 3 januari 2007 (A/30004), den 15 januari 2007 (A/30441) och den 27 mars 2007 (A/32641) bad de ungerska myndigheterna kommissionen att förlänga tidsfristen för lämnande av ytterligare upplysningar, vilket kommissionen beviljade.

| (4) | De ungerska myndigheterna lämnade ytterligare upplysningar genom skrivelser som registrerades hos kommissionen den 31 januari 2007 (A/30990) och den 15 maj 2007 (A/34072). |
| --- | --- |

(4)

De ungerska myndigheterna lämnade ytterligare upplysningar genom skrivelser som registrerades hos kommissionen den 31 januari 2007 (A/30990) och den 15 maj 2007 (A/34072).

| (5) | Den 11 december 2006 och den 25 april 2007 hölls möten mellan de ungerska myndigheterna och kommissionen där även företrädare för IBIDEN Hungary Gyártó Kft. var närvarande. |
| --- | --- |

(5)

Den 11 december 2006 och den 25 april 2007 hölls möten mellan de ungerska myndigheterna och kommissionen där även företrädare för IBIDEN Hungary Gyártó Kft. var närvarande.

| (6) | Genom en skrivelse av den 10 juli 2007 underrättade kommissionen Ungern om sitt beslut att med anledning av stödet inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 10 juli 2007 underrättade kommissionen Ungern om sitt beslut att med anledning av stödet inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

| (7) | Kommissionens beslut om att inleda ett förfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på stödåtgärden. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens beslut om att inleda ett förfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på stödåtgärden.

| (8) | Kommissionen mottog synpunkter från fyra berörda parter






  a) | genom en skrivelse av den 25 oktober 2007, som registrerades av kommissionen samma dag (A/38842), |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen mottog synpunkter från fyra berörda parter

a)

genom en skrivelse av den 25 oktober 2007, som registrerades av kommissionen samma dag (A/38842),

| b) | genom en skrivelse av den 22 november 2007, som registrerades av kommissionen den 24 november 2007 (A/39732), |
| --- | --- |

b)

genom en skrivelse av den 22 november 2007, som registrerades av kommissionen den 24 november 2007 (A/39732),

| c) | genom en skrivelse av den 23 november 2007, som registrerades av kommissionen samma dag (A/39711), |
| --- | --- |

c)

genom en skrivelse av den 23 november 2007, som registrerades av kommissionen samma dag (A/39711),

| d) | genom en skrivelse av den 26 november 2007, som registrerades av kommissionen den 27 november 2007 (A/39740). |
| --- | --- |

d)

genom en skrivelse av den 26 november 2007, som registrerades av kommissionen den 27 november 2007 (A/39740).

| (9) | Genom en skrivelse av den 4 december 2007 (D/54826) översände kommissionen inkomna synpunkter till Ungern, som gavs tillfälle att bemöta dem. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av den 4 december 2007 (D/54826) översände kommissionen inkomna synpunkter till Ungern, som gavs tillfälle att bemöta dem.

| (10) | Ungerns yttrande som svar på berörda parters synpunkter mottogs genom en skrivelse av den 4 januari 2008, som registrerades av kommissionen samma dag (A/151). |
| --- | --- |

(10)

Ungerns yttrande som svar på berörda parters synpunkter mottogs genom en skrivelse av den 4 januari 2008, som registrerades av kommissionen samma dag (A/151).

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

2.1   Åtgärdens syfte

| (11) | De ungerska myndigheterna avser att främja regional utveckling genom att bevilja ett regionalt utvecklingsstöd till IBIDEN Hungary Gyártó Kft. för uppförande av en ny tillverkningsanläggning för produktion av keramiska substrat för dieselpartikelfilter i Dunavarsánys industripark, i den region i centrala Ungern (länet Pest) som är ett stödområde enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget med ett stödnivåtak på 40 % i nettobidragsekvivalenter (NGE) för perioden 2004–2006 (4). |
| --- | --- |

(11)

De ungerska myndigheterna avser att främja regional utveckling genom att bevilja ett regionalt utvecklingsstöd till IBIDEN Hungary Gyártó Kft. för uppförande av en ny tillverkningsanläggning för produktion av keramiska substrat för dieselpartikelfilter i Dunavarsánys industripark, i den region i centrala Ungern (länet Pest) som är ett stödområde enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget med ett stödnivåtak på 40 % i nettobidragsekvivalenter (NGE) för perioden 2004–2006 (4).

2.2   Stödmottagaren

| (12) | Stödmottagare är ”IBIDEN Hungary Gyártó Kft.” (nedan kallad IBIDEN HU). Det understödda projektets syfte är att uppföra den andra produktionsanläggningen, inom IBIDEN:s keramikdivision, för keramiska substrat för dieselpartikelfilter i Europeiska unionen, förutom IBIDEN DPF France S.A.S. i Frankrike (uppförd 2001). |
| --- | --- |

(12)

Stödmottagare är ”IBIDEN Hungary Gyártó Kft.” (nedan kallad IBIDEN HU). Det understödda projektets syfte är att uppföra den andra produktionsanläggningen, inom IBIDEN:s keramikdivision, för keramiska substrat för dieselpartikelfilter i Europeiska unionen, förutom IBIDEN DPF France S.A.S. i Frankrike (uppförd 2001).

| (13) | IBIDEN HU etablerades den 5 maj 2004 av IBIDEN European Holdings BV (Nederländerna) och IBIDEN Co., Ltd (Japan). IBIDEN European Holdings BV ägs till 100 % av IBIDEN Co., Ltd, som i sin tur är ett aktiebolag med många ägare: företag (t.ex. banker) och privata enheter. IBIDEN HU ägs till 99 % av IBIDEN European Holdings BV och 1 % av IBIDEN Co., Ltd IBIDEN DPF France S.A.S. har ägts av IBIDEN European Holdings BV till 100 % sedan slutet av 2005. |
| --- | --- |

(13)

IBIDEN HU etablerades den 5 maj 2004 av IBIDEN European Holdings BV (Nederländerna) och IBIDEN Co., Ltd (Japan). IBIDEN European Holdings BV ägs till 100 % av IBIDEN Co., Ltd, som i sin tur är ett aktiebolag med många ägare: företag (t.ex. banker) och privata enheter. IBIDEN HU ägs till 99 % av IBIDEN European Holdings BV och 1 % av IBIDEN Co., Ltd IBIDEN DPF France S.A.S. har ägts av IBIDEN European Holdings BV till 100 % sedan slutet av 2005.

Image

| (14) | Moderbolaget IBIDEN Co. Ltd är ett multinationellt företag som etablerades 1912 som ett företag som genererade elkraft och har sitt säte i Gifu i Japan. Dess verksamhet kan delas upp i fem segment med följande andelar i 2005 års omsättning avseende försäljning: 50 % för elektronikdivisionen, 22 % för keramikdivisionen, 16 % för bostadsmaterialdivisionen, 4 % för byggmaterialdivisionen och 8 % för övriga små divisioner (t.ex. oljeprodukter, informationstjänster, konstharts, jordbruk, kreatur och fiskbearbetningsavdelningar). Enligt årsrapporten 2006 (5) består IBIDEN-koncernen av 47 dotterbolag och ett närstående företag som inte är verksamt i keramikbranschen. 2006 var den konsoliderade nettoförsäljningen 319,0 miljarder yen, rörelseintäkterna var 43,6 miljarder yen och nettoresultatet var 27,2 miljarder yen. Koncernen hade samma år 10 115 anställda i sina företagsrepresentationer och fabriker världen över. |
| --- | --- |

(14)

Moderbolaget IBIDEN Co. Ltd är ett multinationellt företag som etablerades 1912 som ett företag som genererade elkraft och har sitt säte i Gifu i Japan. Dess verksamhet kan delas upp i fem segment med följande andelar i 2005 års omsättning avseende försäljning: 50 % för elektronikdivisionen, 22 % för keramikdivisionen, 16 % för bostadsmaterialdivisionen, 4 % för byggmaterialdivisionen och 8 % för övriga små divisioner (t.ex. oljeprodukter, informationstjänster, konstharts, jordbruk, kreatur och fiskbearbetningsavdelningar). Enligt årsrapporten 2006 (5) består IBIDEN-koncernen av 47 dotterbolag och ett närstående företag som inte är verksamt i keramikbranschen. 2006 var den konsoliderade nettoförsäljningen 319,0 miljarder yen, rörelseintäkterna var 43,6 miljarder yen och nettoresultatet var 27,2 miljarder yen. Koncernen hade samma år 10 115 anställda i sina företagsrepresentationer och fabriker världen över.

2.3   Investeringsprojekt

2.3.1   IBIDEN HU:s nya investeringsprojekt i Dunavarsány

| (15) | Anmälan gällen den andra etappen av ett investeringsprojekt i syfte att uppföra en anläggning för produktion av keramiska substrat för dieselpartikelfilter i Dunavarsánys industripark. |
| --- | --- |

(15)

Anmälan gällen den andra etappen av ett investeringsprojekt i syfte att uppföra en anläggning för produktion av keramiska substrat för dieselpartikelfilter i Dunavarsánys industripark.

| (16) | Genom en skrivelse av den 1 april 2005 underrättade de ungerska myndigheterna, i överensstämmelse med punkt 36 i rambestämmelserna från 2002 (6), kommissionen om det statliga stöd som beviljats IBIDEN HU för investeringsprojektets första etapp. |
| --- | --- |

(16)

Genom en skrivelse av den 1 april 2005 underrättade de ungerska myndigheterna, i överensstämmelse med punkt 36 i rambestämmelserna från 2002 (6), kommissionen om det statliga stöd som beviljats IBIDEN HU för investeringsprojektets första etapp.

| (17) | De ungerska myndigheterna antyder att de två etapperna av IBIDEN HU:s investering i Dunavarsánys industripark måste betraktas som ett enda investeringsprojekt i den mening som avses i punkt 49 i rambestämmelserna från 2002: de två investeringsetapperna avser samma produktionsanläggning, samma företag och samma produkt och de inleddes inom en treårsperiod. |
| --- | --- |

(17)

De ungerska myndigheterna antyder att de två etapperna av IBIDEN HU:s investering i Dunavarsánys industripark måste betraktas som ett enda investeringsprojekt i den mening som avses i punkt 49 i rambestämmelserna från 2002: de två investeringsetapperna avser samma produktionsanläggning, samma företag och samma produkt och de inleddes inom en treårsperiod.

| (18) | Enligt den information som de ungerska myndigheterna lämnat om de två investeringsetapperna kommer produktionen av keramiska substrat för dieselpartikelfilter att ske i två nyuppförda byggnader på 24 000 m2 respektive 30 900 m2 i Dunavarsánys industripark. Senast 2007 kommer fyra produktionslinjer att anläggas i byggnad I och fem i byggnad II. |
| --- | --- |

(18)

Enligt den information som de ungerska myndigheterna lämnat om de två investeringsetapperna kommer produktionen av keramiska substrat för dieselpartikelfilter att ske i två nyuppförda byggnader på 24 000 m2 respektive 30 900 m2 i Dunavarsánys industripark. Senast 2007 kommer fyra produktionslinjer att anläggas i byggnad I och fem i byggnad II.

| (19) | 2007 kommer projektet att skapa totalt 1 100 nya direkta arbetstillfällen i Dunavarsány. |
| --- | --- |

(19)

2007 kommer projektet att skapa totalt 1 100 nya direkta arbetstillfällen i Dunavarsány.

| (20) | De ungerska myndigheterna bekräftar att inga andra produkter än dem som berörs av investeringsprojektet kommer att produceras vid den understödda anläggningen under fem år efter det att investeringen har slutförts. |
| --- | --- |

(20)

De ungerska myndigheterna bekräftar att inga andra produkter än dem som berörs av investeringsprojektet kommer att produceras vid den understödda anläggningen under fem år efter det att investeringen har slutförts.

| (21) | Dessutom bekräftar de ungerska myndigheterna att stödmottagaren gått med på att behålla investeringen vid anläggningen under minst fem år efter det att investeringen har slutförts. |
| --- | --- |

(21)

Dessutom bekräftar de ungerska myndigheterna att stödmottagaren gått med på att behålla investeringen vid anläggningen under minst fem år efter det att investeringen har slutförts.

2.3.2   Tidpunkter för IBIDEN HU:s investeringsprojekt i Dunavarsány

| (22) | Arbetena i samband med investeringsprojektet påbörjades redan i oktober 2004. Produktionen i samband med projektet inleddes i augusti 2005 i byggnad I och i maj 2006 i byggnad II. Projektet väntades uppnå sin fulla kapacitet i april 2007. I tabell I ges närmare uppgifter om tidpunkter i projektet:
  Tabell I
  Tidpunkter för investeringsprojektet | Projektstart | Produktionsstart | Projektavslutning | Full produktionskapacitet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etapp I | 6.10.2004 | 1.8.2005 | 1.1.2006 | 1.5.2006
  (1,2 miljoner enheter årligen) |
| Etapp II | 20.6.2005 | 3.5.2006 | 31.3.2007 | 1.4.2007
  (ytterligare 1,2 miljoner enheter årligen) |

(22)

Arbetena i samband med investeringsprojektet påbörjades redan i oktober 2004. Produktionen i samband med projektet inleddes i augusti 2005 i byggnad I och i maj 2006 i byggnad II. Projektet väntades uppnå sin fulla kapacitet i april 2007. I tabell I ges närmare uppgifter om tidpunkter i projektet:

Tabell I

Tidpunkter för investeringsprojektet

Projektstart

Produktionsstart

Projektavslutning

Full produktionskapacitet

Etapp I

6.10.2004

1.8.2005

1.1.2006

1.5.2006

(1,2 miljoner enheter årligen)

Etapp II

20.6.2005

3.5.2006

31.3.2007

1.4.2007

(ytterligare 1,2 miljoner enheter årligen)

2.4   Investeringsprojektets kostnader

| (23) | De totala stödberättigande investeringskostnaderna för projektet uppgår till 47 570 933 882 ungerska forinter (190,83 miljoner euro) i nominellt värde. I nuvärde uppgår detta belopp till 41 953 072 670 ungerska forinter (168,30 miljoner euro) (7). I tabell II ges en uppdelning av de totala stödberättigade kostnaderna per år och kategori.
  Tabell II
  Stödberättigade investeringskostnader (etapperna I och II), nominellt värde i miljoner ungerska forinter | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mark | [...] (8) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Infrastruktur | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Byggnader | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Samhällsservice | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Maskiner | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Stödberättigade investeringar | (...) | (...) | (...) | (...) | 47 571 |
| Etapp I | Etapp II | Etapp I | Etapp II | Etapp I | Etapp II | Etapp I | Etapp II | |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(23)

De totala stödberättigande investeringskostnaderna för projektet uppgår till 47 570 933 882 ungerska forinter (190,83 miljoner euro) i nominellt värde. I nuvärde uppgår detta belopp till 41 953 072 670 ungerska forinter (168,30 miljoner euro) (7). I tabell II ges en uppdelning av de totala stödberättigade kostnaderna per år och kategori.

Tabell II

Stödberättigade investeringskostnader (etapperna I och II), nominellt värde i miljoner ungerska forinter

2004

2005

2006

2007

Totalt

Mark

[...] (8)

(...)

(...)

(...)

(...)

Infrastruktur

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Byggnader

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Samhällsservice

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Maskiner

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Stödberättigade investeringar

(...)

(...)

(...)

(...)

47 571

Etapp I

Etapp II

Etapp I

Etapp II

Etapp I

Etapp II

Etapp I

Etapp II

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2.5   Projektets finansiering

| (24) | De ungerska myndigheterna bekräftade att stödmottagarens eget bidrag överstiger 25 % av de stödberättigade kostnaderna, där inget offentligt stöd ingår. |
| --- | --- |

(24)

De ungerska myndigheterna bekräftade att stödmottagarens eget bidrag överstiger 25 % av de stödberättigade kostnaderna, där inget offentligt stöd ingår.

2.6   Rättslig grund

| (25) | Det finansiella stödet till IBIDEN HU beviljas utifrån följande två rättsliga grunder:






  a) | Ekonomi- och transportministeriet kommer att ge bidrag på grundval av programmet ”HU 1/2003 – Öronmärkt program för att främja investeringar” (9). Som rättslig grund har detta program ”Ekonomiministerns dekret 1/2001 (I.5) om öronmärkt program för entreprenörskap” och ”Ekonomi- och transportministerns dekret 19/2004 (II. 27) om närmare regler för vissa av ministeriets stödprogram”. |
| --- | --- | --- |

(25)

Det finansiella stödet till IBIDEN HU beviljas utifrån följande två rättsliga grunder:

a)

Ekonomi- och transportministeriet kommer att ge bidrag på grundval av programmet ”HU 1/2003 – Öronmärkt program för att främja investeringar” (9). Som rättslig grund har detta program ”Ekonomiministerns dekret 1/2001 (I.5) om öronmärkt program för entreprenörskap” och ”Ekonomi- och transportministerns dekret 19/2004 (II. 27) om närmare regler för vissa av ministeriets stödprogram”.

| b) | Finansministeriet kommer att bevilja en skattelättnad på grundval av programmet ”Skatteförmån för utveckling” (10). Detta program upprättades genom ”lag LXXXI från 1996 om bolagsskatt och skatt på utdelning” och genom ”regeringsdekret 275/2003 (XII.24) om skatteförmån för utveckling”. |
| --- | --- |

b)

Finansministeriet kommer att bevilja en skattelättnad på grundval av programmet ”Skatteförmån för utveckling” (10). Detta program upprättades genom ”lag LXXXI från 1996 om bolagsskatt och skatt på utdelning” och genom ”regeringsdekret 275/2003 (XII.24) om skatteförmån för utveckling”.

2.7   Stödbelopp och stödnivå

| (26) | Det totala nominella stödbeloppet uppgår till 15 591 223 750 ungerska forinter (62,55 miljoner euro), vilket motsvarar 9 793 809 933 ungerska forinter (39,29 miljoner euro) i nuvärde. På grundval av de stödberättigade kostnader som anges i skäl 23, motsvarar detta en stödnivå på 22,44 % i nettobidragsekvivalent (NGE) (11). |
| --- | --- |

(26)

Det totala nominella stödbeloppet uppgår till 15 591 223 750 ungerska forinter (62,55 miljoner euro), vilket motsvarar 9 793 809 933 ungerska forinter (39,29 miljoner euro) i nuvärde. På grundval av de stödberättigade kostnader som anges i skäl 23, motsvarar detta en stödnivå på 22,44 % i nettobidragsekvivalent (NGE) (11).

| (27) | Stödet ges i form av följande två stödinstrument. För det första beviljar ekonomi- och transportministeriet ett stöd till ett totalt belopp i nominellt värde på 3 592 000 000 ungerska forinter (14,41 miljoner euro) spritt över åren 2005–2007. För det andra beviljar finansministeriet en skattelättnad för bolag (12) beräknad till 11 999 223 750 ungerska forinter (48,14 miljoner euro) i nominellt värde som utbetalas under åren 2007–2016. Stödet i nuvärde uppgår till 3 118 450 763 ungerska forinter (12,51 miljoner euro) och skattelättnaden i nuvärde till 6 675 359 170 ungerska forinter (26,78 miljoner euro). |
| --- | --- |

(27)

Stödet ges i form av följande två stödinstrument. För det första beviljar ekonomi- och transportministeriet ett stöd till ett totalt belopp i nominellt värde på 3 592 000 000 ungerska forinter (14,41 miljoner euro) spritt över åren 2005–2007. För det andra beviljar finansministeriet en skattelättnad för bolag (12) beräknad till 11 999 223 750 ungerska forinter (48,14 miljoner euro) i nominellt värde som utbetalas under åren 2007–2016. Stödet i nuvärde uppgår till 3 118 450 763 ungerska forinter (12,51 miljoner euro) och skattelättnaden i nuvärde till 6 675 359 170 ungerska forinter (26,78 miljoner euro).

| (28) | De ungerska myndigheterna uppgav att stöd till ett belopp av 7 411 828 735 ungerska forinter (29,73 miljoner euro) i nuvärde (11 745 422 640 ungerska forinter eller 47,12 miljoner euro i nominellt värde) redan hade beviljats IBIDEN HU grundat på de befintliga regionala stödprogrammen (13) upp till det individuella tröskelvärde för anmälan som fastställs i punkt 24 i rambestämmelserna från 2002. För investeringsprojektets första etapp beviljade Finansministeriet den 25 februari 2005 stöd till ett belopp på 4 832 595 058 ungerska forinter (19,39 miljoner euro) i nuvärde (8 773 422 640 ungerska forinter eller 35,20 miljoner euro i nominellt värde) och ekonomi- och transportministeriet beviljade den 3 mars 2005 stöd till ett belopp på 1 875 354 000 ungerska forinter (7,52 miljoner euro) i nuvärde (2 142 000 000 ungerska forinter eller 8,60 miljoner euro i nominellt värde). För investeringens andra etapp beviljade ekonomi- och transportministeriet den 22 december 2006 stöd till ett belopp på 703 879 677 ungerska forinter (2,82 miljoner euro) i nuvärde (830 000 000 ungerska forinter eller 3,33 miljoner euro i nominellt värde). |
| --- | --- |

(28)

De ungerska myndigheterna uppgav att stöd till ett belopp av 7 411 828 735 ungerska forinter (29,73 miljoner euro) i nuvärde (11 745 422 640 ungerska forinter eller 47,12 miljoner euro i nominellt värde) redan hade beviljats IBIDEN HU grundat på de befintliga regionala stödprogrammen (13) upp till det individuella tröskelvärde för anmälan som fastställs i punkt 24 i rambestämmelserna från 2002. För investeringsprojektets första etapp beviljade Finansministeriet den 25 februari 2005 stöd till ett belopp på 4 832 595 058 ungerska forinter (19,39 miljoner euro) i nuvärde (8 773 422 640 ungerska forinter eller 35,20 miljoner euro i nominellt värde) och ekonomi- och transportministeriet beviljade den 3 mars 2005 stöd till ett belopp på 1 875 354 000 ungerska forinter (7,52 miljoner euro) i nuvärde (2 142 000 000 ungerska forinter eller 8,60 miljoner euro i nominellt värde). För investeringens andra etapp beviljade ekonomi- och transportministeriet den 22 december 2006 stöd till ett belopp på 703 879 677 ungerska forinter (2,82 miljoner euro) i nuvärde (830 000 000 ungerska forinter eller 3,33 miljoner euro i nominellt värde).

| (29) | Enligt de ungerska myndigheterna utgör sålunda stödbeloppet, som omfattas av anmälan, skillnaden mellan det totala stödbeloppet och det stöd som redan beviljats, dvs. 2 381 981 198 ungerska forinter (9,56 miljoner euro) i nuvärde (i nominellt värde uppgår detta belopp till 3 845 801 110 ungerska forinter eller 15,43 miljoner euro). |
| --- | --- |

(29)

Enligt de ungerska myndigheterna utgör sålunda stödbeloppet, som omfattas av anmälan, skillnaden mellan det totala stödbeloppet och det stöd som redan beviljats, dvs. 2 381 981 198 ungerska forinter (9,56 miljoner euro) i nuvärde (i nominellt värde uppgår detta belopp till 3 845 801 110 ungerska forinter eller 15,43 miljoner euro).

| (30) | När det gäller det återstående stödbelopp som ska beviljas för investeringens andra etapp har de ungerska myndigheterna skjutit upp beslutsprocessen tills Europeiska kommissionen har fattat sitt beslut. Godkännandet av det anmälda stödet beror alltså på om kommissionen godkänner det. |
| --- | --- |

(30)

När det gäller det återstående stödbelopp som ska beviljas för investeringens andra etapp har de ungerska myndigheterna skjutit upp beslutsprocessen tills Europeiska kommissionen har fattat sitt beslut. Godkännandet av det anmälda stödet beror alltså på om kommissionen godkänner det.

| (31) | De ungerska myndigheterna bekräftar att stödet till projektet inte får kumuleras med stöd som beviljats för samma stödberättigade kostnader från andra lokala, regionala eller nationella källor eller gemenskapskällor. |
| --- | --- |

(31)

De ungerska myndigheterna bekräftar att stödet till projektet inte får kumuleras med stöd som beviljats för samma stödberättigade kostnader från andra lokala, regionala eller nationella källor eller gemenskapskällor.

| (32) | De ungerska myndigheterna bekräftar att stödansökningarna för investeringsprojektets första etapp inlämnades till ekonomi- och transportministeriet den 5 december 2003 och till finansministeriet den 16 september 2004. Stödansökningarna för investeringsprojektets andra etapp inlämnades den 28 mars 2005 respektive den 31 maj 2005. De respektive stödansökningarna hade därför gjorts innan arbetet i projektets första etapp inleddes den 6 oktober 2004 och i projektets andra etapp den 20 juni 2005. |
| --- | --- |

(32)

De ungerska myndigheterna bekräftar att stödansökningarna för investeringsprojektets första etapp inlämnades till ekonomi- och transportministeriet den 5 december 2003 och till finansministeriet den 16 september 2004. Stödansökningarna för investeringsprojektets andra etapp inlämnades den 28 mars 2005 respektive den 31 maj 2005. De respektive stödansökningarna hade därför gjorts innan arbetet i projektets första etapp inleddes den 6 oktober 2004 och i projektets andra etapp den 20 juni 2005.

2.8   Allmänna åtaganden

| (33) | De ungerska myndigheterna har åtagit sig att inlämna följande till kommissionen:






  — | Inom två månader efter det att stödet har beviljats, en kopia av undertecknade stöd-/investeringskontrakt mellan den beviljande myndigheten och stödmottagaren. |
| --- | --- | --- |

(33)

De ungerska myndigheterna har åtagit sig att inlämna följande till kommissionen:

—

Inom två månader efter det att stödet har beviljats, en kopia av undertecknade stöd-/investeringskontrakt mellan den beviljande myndigheten och stödmottagaren.

| — | Vart femte år, från och med att kommissionen har godkänt stödet, en preliminär rapport (innefattande information om de stödbelopp som utbetalas, om genomförandet av stödet och om andra investeringsprojekt som inletts vid samma fabrik/anläggning). |
| --- | --- |

—

Vart femte år, från och med att kommissionen har godkänt stödet, en preliminär rapport (innefattande information om de stödbelopp som utbetalas, om genomförandet av stödet och om andra investeringsprojekt som inletts vid samma fabrik/anläggning).

| — | Inom sex månader efter det att den sista delen av stödet har utbetalats, på grundval av den anmälda betalningsplanen, en detaljerad slutrapport. |
| --- | --- |

—

Inom sex månader efter det att den sista delen av stödet har utbetalats, på grundval av den anmälda betalningsplanen, en detaljerad slutrapport.

3.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (34) | Det anmälda projektet avser produktion av ”keramiska substrat för dieselpartikelfilter” (DPF), som installeras i personbilar med dieselmotorer och lätta lastbilar. Det keramiska substratet, som produceras av IBIDEN HU, är en mellanprodukt (nivå 3), som sedan säljs på marknadsvillkor till oberoende företag, vilka använder ett överdrag av ädelmetall på substratet för att forma ett metallöverdraget dieselpartikelfilter (nivå 2). De metallöverdragna dieselpartikelfiltren säljs sedan till tillverkare av avgasgrenrör (nivå 1), som är direkta leverantörer till bilmonteringsanläggningar. |
| --- | --- |

(34)

Det anmälda projektet avser produktion av ”keramiska substrat för dieselpartikelfilter” (DPF), som installeras i personbilar med dieselmotorer och lätta lastbilar. Det keramiska substratet, som produceras av IBIDEN HU, är en mellanprodukt (nivå 3), som sedan säljs på marknadsvillkor till oberoende företag, vilka använder ett överdrag av ädelmetall på substratet för att forma ett metallöverdraget dieselpartikelfilter (nivå 2). De metallöverdragna dieselpartikelfiltren säljs sedan till tillverkare av avgasgrenrör (nivå 1), som är direkta leverantörer till bilmonteringsanläggningar.

| (35) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uppgav kommissionen att de ungerska myndigheterna gav en bred definition av den relevanta marknaden och anser den omfatta såväl viktiga delar i dieselmotorfordons avgassystem, nämligen oxideringskatalysatorer för dieselmotorer (DOC), som behandlar avgaser (dvs. koldioxid och kolväte) och i viss utsträckning lösliga organiska fraktioner i partiklarna, och dieselpartikelfilter (14), som är effektiva vid behandlingen av olösliga fraktioner i partiklarna, dvs. sot. De hävdar att dessa komponenter är mycket lika varandra, eftersom båda syftar till att minska skadliga ämnen från utsläpp och därför tillhör samma relevanta marknad. De hävdar också att produktionsprocesserna och produktionstekniken för komponenterna är likartad. |
| --- | --- |

(35)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uppgav kommissionen att de ungerska myndigheterna gav en bred definition av den relevanta marknaden och anser den omfatta såväl viktiga delar i dieselmotorfordons avgassystem, nämligen oxideringskatalysatorer för dieselmotorer (DOC), som behandlar avgaser (dvs. koldioxid och kolväte) och i viss utsträckning lösliga organiska fraktioner i partiklarna, och dieselpartikelfilter (14), som är effektiva vid behandlingen av olösliga fraktioner i partiklarna, dvs. sot. De hävdar att dessa komponenter är mycket lika varandra, eftersom båda syftar till att minska skadliga ämnen från utsläpp och därför tillhör samma relevanta marknad. De hävdar också att produktionsprocesserna och produktionstekniken för komponenterna är likartad.

| (36) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i detta ärende uttryckte kommissionen tvivel beträffande stödets förenlighet med den gemensamma marknaden på grundval av artikel 87.3 a i EG-fördraget och rambestämmelserna från 2002. Vidare påpekade kommissionen att de ungerska myndigheternas inställning med avseende på den relevanta marknaden inte heller bekräftades av de två oberoende marknadsundersökningarna (undersökning utförd av Frost & Sullivan Ltd (”F&S”) (15) och av AVL List GMBH (”AVL”)) (16), som inlämnats av de ungerska myndigheterna. |
| --- | --- |

(36)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i detta ärende uttryckte kommissionen tvivel beträffande stödets förenlighet med den gemensamma marknaden på grundval av artikel 87.3 a i EG-fördraget och rambestämmelserna från 2002. Vidare påpekade kommissionen att de ungerska myndigheternas inställning med avseende på den relevanta marknaden inte heller bekräftades av de två oberoende marknadsundersökningarna (undersökning utförd av Frost & Sullivan Ltd (”F&S”) (15) och av AVL List GMBH (”AVL”)) (16), som inlämnats av de ungerska myndigheterna.

| (37) | Kommissionen betvivlade särskilt huruvida oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter kan anses utgöra substitut som tillhör samma relevanta produktmarknad av anordningar för efterbehandling av avgaser, och då det formella undersökningsförfarandet inleddes ansåg kommissionen att den relevanta produktmarknaden var snävare och bara omfattade substrat för dieselpartikelfilter till dieselavgassystem. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen betvivlade särskilt huruvida oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter kan anses utgöra substitut som tillhör samma relevanta produktmarknad av anordningar för efterbehandling av avgaser, och då det formella undersökningsförfarandet inleddes ansåg kommissionen att den relevanta produktmarknaden var snävare och bara omfattade substrat för dieselpartikelfilter till dieselavgassystem.

| (38) | För det första konstaterade kommissionen att dieselpartikelfiltrens viktigaste funktion är att behandla fasta oorganiska och olösliga partiklar (dvs. sot). Oxideringskatalysatorerna syftar till att rena skadliga gaser och lösliga organiska fraktioner i partiklarna, men kan inte samla in sot. Även om det är korrekt att det förekommer viss överlappning mellan de två funktionerna i så motto att ett metallöverdraget dieselpartikelfilter också i viss mån tar hand om skadliga gaser, eliminerar detta inte behovet av en separat oxideringskatalysator i avgassystemet. Båda komponenterna kommer att fortsätta att samexistera och måste installeras tillsammans under den period som det är frågan om här (dvs. till 2008). För framtida Euro 5- och 6-tekniker kommer oxideringskatalysatorer att fortsätta att användas för oxidering av koldioxid, kolväte och lösliga organiska fraktioner. Kommissionen påpekade att det därför inte verkar finnas någon substituerbarhet på efterfrågesidan, då det handlar om två separata och kompletterande komponenter. |
| --- | --- |

(38)

För det första konstaterade kommissionen att dieselpartikelfiltrens viktigaste funktion är att behandla fasta oorganiska och olösliga partiklar (dvs. sot). Oxideringskatalysatorerna syftar till att rena skadliga gaser och lösliga organiska fraktioner i partiklarna, men kan inte samla in sot. Även om det är korrekt att det förekommer viss överlappning mellan de två funktionerna i så motto att ett metallöverdraget dieselpartikelfilter också i viss mån tar hand om skadliga gaser, eliminerar detta inte behovet av en separat oxideringskatalysator i avgassystemet. Båda komponenterna kommer att fortsätta att samexistera och måste installeras tillsammans under den period som det är frågan om här (dvs. till 2008). För framtida Euro 5- och 6-tekniker kommer oxideringskatalysatorer att fortsätta att användas för oxidering av koldioxid, kolväte och lösliga organiska fraktioner. Kommissionen påpekade att det därför inte verkar finnas någon substituerbarhet på efterfrågesidan, då det handlar om två separata och kompletterande komponenter.

| (39) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterade kommissionen också, att enligt en av undersökningarna hade en verkligt flerfunktionell produkt, där både oxideringskatalysatorernas och dieselpartikelfiltrens funktioner integreras på en enda keramisk monolit, nyligen introducerats av företaget Eberspächer och att den används i Volkswagen Passat. Kommissionen var dock tveksam om huruvida IBIDEN HU:s produkt är lämplig för en sådan fullständig flerfunktionalitet. |
| --- | --- |

(39)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterade kommissionen också, att enligt en av undersökningarna hade en verkligt flerfunktionell produkt, där både oxideringskatalysatorernas och dieselpartikelfiltrens funktioner integreras på en enda keramisk monolit, nyligen introducerats av företaget Eberspächer och att den används i Volkswagen Passat. Kommissionen var dock tveksam om huruvida IBIDEN HU:s produkt är lämplig för en sådan fullständig flerfunktionalitet.

| (40) | För det andra konstaterade kommissionen att substituerbarheten på utbudssidan också kan ifrågasättas. Inga konkreta bevis har lämnats på att det finns producenter av substrat för oxideringskatalysatorer som också kan producera substrat för dieselpartikelfilter med samma utrustning utan större kompletterande investeringskostnader eller vice versa. Vidare är substituerbarheten också tvivelaktig med tanke på att priset på dieselpartikelfilter är ungefär fyra gånger högre än priset för oxideringskatalysatorer. |
| --- | --- |

(40)

För det andra konstaterade kommissionen att substituerbarheten på utbudssidan också kan ifrågasättas. Inga konkreta bevis har lämnats på att det finns producenter av substrat för oxideringskatalysatorer som också kan producera substrat för dieselpartikelfilter med samma utrustning utan större kompletterande investeringskostnader eller vice versa. Vidare är substituerbarheten också tvivelaktig med tanke på att priset på dieselpartikelfilter är ungefär fyra gånger högre än priset för oxideringskatalysatorer.

| (41) | Även om stödet förefaller uppfylla villkoren i 1998 års riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (17), hyste kommissionen slutligen tvivel på om stödmottagarens marknadsandel på den relevanta marknaden understiger 25 % enligt kraven i punkt 24 a i rambestämmelserna från 2002. De marknadsundersökningar som lämnats av de ungerska myndigheterna visar att IBIDEN:s andel i volym av marknaden för dieselpartikelfilter i Europa väsentligt överstiger tröskeln på 25 % både före och efter investeringen. Därmed uppfylls inte villkoret i punkt 24 a i rambestämmelserna från 2002 om dieselpartikelfilter betraktas som den relevanta marknaden. På den kombinerade marknaden för dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer, som de ungerska myndigheterna betraktar som relevant, skulle IBIDEN:s marknadsandel i volym fortsätta att understiga 25 % både före och efter investeringen. |
| --- | --- |

(41)

Även om stödet förefaller uppfylla villkoren i 1998 års riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (17), hyste kommissionen slutligen tvivel på om stödmottagarens marknadsandel på den relevanta marknaden understiger 25 % enligt kraven i punkt 24 a i rambestämmelserna från 2002. De marknadsundersökningar som lämnats av de ungerska myndigheterna visar att IBIDEN:s andel i volym av marknaden för dieselpartikelfilter i Europa väsentligt överstiger tröskeln på 25 % både före och efter investeringen. Därmed uppfylls inte villkoret i punkt 24 a i rambestämmelserna från 2002 om dieselpartikelfilter betraktas som den relevanta marknaden. På den kombinerade marknaden för dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer, som de ungerska myndigheterna betraktar som relevant, skulle IBIDEN:s marknadsandel i volym fortsätta att understiga 25 % både före och efter investeringen.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (42) | Som svar på offentliggörandet av sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i Europeiska unionens officiella tidning har kommissionen tagit emot synpunkter från följande berörda parter:






  a) | Stödmottagaren IBIDEN Hungary Gyártó Kft. |
| --- | --- | --- |

(42)

Som svar på offentliggörandet av sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i Europeiska unionens officiella tidning har kommissionen tagit emot synpunkter från följande berörda parter:

a)

Stödmottagaren IBIDEN Hungary Gyártó Kft.

| b) | Aerosol & Particle Technology Laboratory, Thermi-Thessaloniki, Grekland, ett center för forskning och teknik. |
| --- | --- |

b)

Aerosol & Particle Technology Laboratory, Thermi-Thessaloniki, Grekland, ett center för forskning och teknik.

| c) | Saint-Gobain Industrie Keramik Rödental GmbH, Rödental, Tyskland, en konkurrent (nedan kallad Saint-Gobain). |
| --- | --- |

c)

Saint-Gobain Industrie Keramik Rödental GmbH, Rödental, Tyskland, en konkurrent (nedan kallad Saint-Gobain).

| d) | En berörd part som i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (18) har begärt att kommissionen inte skulle avslöja dess identitet. |
| --- | --- |

d)

En berörd part som i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (18) har begärt att kommissionen inte skulle avslöja dess identitet.

| (43) | De argument som åberopats av de berörda parterna ovan kan sammanfattas på följande sätt. |
| --- | --- |

(43)

De argument som åberopats av de berörda parterna ovan kan sammanfattas på följande sätt.

4.1   Relevant produktmarknad enligt IBIDEN HU och Aerosol & Particle Technology Laboratory

| (44) | Stödmottagaren IBIDEN HU och Aerosol & Particle Technology Laboratory är positivt inställda till en bred definition av marknaden, som skulle omfatta alla komponenter (främst oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter) i dieselmotorfordons avgassystem. De konstaterar att oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter är mycket lika varandra, eftersom båda syftar till att minska skadliga ämnen från utsläpp och därför tillhör samma relevanta produktmarknad. |
| --- | --- |

(44)

Stödmottagaren IBIDEN HU och Aerosol & Particle Technology Laboratory är positivt inställda till en bred definition av marknaden, som skulle omfatta alla komponenter (främst oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter) i dieselmotorfordons avgassystem. De konstaterar att oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter är mycket lika varandra, eftersom båda syftar till att minska skadliga ämnen från utsläpp och därför tillhör samma relevanta produktmarknad.

| (45) | Enligt detta yttrande skulle både oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter anses som komponenter för avlägsnande av partiklar, även om IBIDEN HU medger att oxideringskatalysatorer är ineffektiva vid behandlingen av olösliga fraktioner i partiklarna (dvs. sot). De berörda parterna hävdar att eftersom IBIDEN HU:s produkt kan filtrera kolväte och koldioxid förutom sin huvudfunktion att filtrera sot, tillhör den samma marknad som oxideringskatalysatorer för dieselmotorer. Det är biltillverkarnas sak att bestämma om de ska konstruera avgasreningsdelen av oberoende komponenter för rening av gasformiga farliga ämnen och behandling av partikelämnen eller använda den flerfunktionella komponenten. |
| --- | --- |

(45)

Enligt detta yttrande skulle både oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter anses som komponenter för avlägsnande av partiklar, även om IBIDEN HU medger att oxideringskatalysatorer är ineffektiva vid behandlingen av olösliga fraktioner i partiklarna (dvs. sot). De berörda parterna hävdar att eftersom IBIDEN HU:s produkt kan filtrera kolväte och koldioxid förutom sin huvudfunktion att filtrera sot, tillhör den samma marknad som oxideringskatalysatorer för dieselmotorer. Det är biltillverkarnas sak att bestämma om de ska konstruera avgasreningsdelen av oberoende komponenter för rening av gasformiga farliga ämnen och behandling av partikelämnen eller använda den flerfunktionella komponenten.

| (46) | IBIDEN HU erkänner likväl i sina synpunkter att trots tilläggsfunktionen i IBIDEN HU:s dieselpartikelfilter, som bidrar till att rena gaser (kolväte och koldioxid) effektivare, är kombinerad användning av dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer nödvändig för att säkerställa att utsläppsreglerna iakttas. Ett väl utvecklat dieselpartikelfilter av hög kvalitet kan minska storleken och finessen hos de oxideringskatalysatorer för dieselmotorer som biltillverkarna måste installera i sina bilar, och dieselpartikelfiltret har därför påverkat oxideringskatalysatorerna enormt, och vice versa, vilket innebär att då en anordning blir mera sofistikerad måste den andra anordningen motsvara dessa förändringar. |
| --- | --- |

(46)

IBIDEN HU erkänner likväl i sina synpunkter att trots tilläggsfunktionen i IBIDEN HU:s dieselpartikelfilter, som bidrar till att rena gaser (kolväte och koldioxid) effektivare, är kombinerad användning av dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer nödvändig för att säkerställa att utsläppsreglerna iakttas. Ett väl utvecklat dieselpartikelfilter av hög kvalitet kan minska storleken och finessen hos de oxideringskatalysatorer för dieselmotorer som biltillverkarna måste installera i sina bilar, och dieselpartikelfiltret har därför påverkat oxideringskatalysatorerna enormt, och vice versa, vilket innebär att då en anordning blir mera sofistikerad måste den andra anordningen motsvara dessa förändringar.

| (47) | Både IBIDEN HU och Aerosol & Particle Technology Laboratory hänvisar till en tendens i den tekniska utvecklingen av oxideringskatalysatorerna och dieselpartikelfiltren som leder till en ny generation filter där fördelar, egenskaper och tidigare teknik kan införlivas i en enda enhet, varigenom oxideringskatalysatorerna och dieselpartikelfiltren kombineras på samma monolitiska substrat (exempelvis har Volkswagen redan introducerat den fjärde generationens efterbehandlingskomponenter i sin Passatmodell, med bara ett dieselpartikelfilter och utan oxideringskatalysator). IBIDEN HU angav dock att företaget för närvarande producerar den ”tredje generationens” (19) dieselpartikelfilter och gör kontinuerliga produktförbättringar så att den kan konverteras till den ”fjärde generationens” dieselpartikelfilter där oxideringskatalysatorns funktioner kan integreras helt. |
| --- | --- |

(47)

Både IBIDEN HU och Aerosol & Particle Technology Laboratory hänvisar till en tendens i den tekniska utvecklingen av oxideringskatalysatorerna och dieselpartikelfiltren som leder till en ny generation filter där fördelar, egenskaper och tidigare teknik kan införlivas i en enda enhet, varigenom oxideringskatalysatorerna och dieselpartikelfiltren kombineras på samma monolitiska substrat (exempelvis har Volkswagen redan introducerat den fjärde generationens efterbehandlingskomponenter i sin Passatmodell, med bara ett dieselpartikelfilter och utan oxideringskatalysator). IBIDEN HU angav dock att företaget för närvarande producerar den ”tredje generationens” (19) dieselpartikelfilter och gör kontinuerliga produktförbättringar så att den kan konverteras till den ”fjärde generationens” dieselpartikelfilter där oxideringskatalysatorns funktioner kan integreras helt.

| (48) | IBIDEN HU uppgav också att även om kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet antyder motsatsen, är priset på IBIDEN:s produkt i verkligheten inte fyra gånger högre än priset på en oxideringskatalysator. IBIDEN HU tillverkar en halvfärdig produkt, och därför är slutprodukten (metallöverdraget dieselpartikelfilter) mycket dyrare än IBIDEN HU:s halvfärdiga produkt. Aktuella erfarenheter från industrin visar att enhetens marknadspris efter metallöverdragning, kapsling och påläggning av mattan är 2,5 gånger högre än priset på substratet, som är IBIDEN-koncernens produkt: 2007 var exempelvis marknadspriset för ett dieselpartikelfilter 453 euro och priset på substratet (halvfärdig produkt) endast [...] euro, medan marknadspriset för en oxideringskatalysator 2007 var 102 euro (20). |
| --- | --- |

(48)

IBIDEN HU uppgav också att även om kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet antyder motsatsen, är priset på IBIDEN:s produkt i verkligheten inte fyra gånger högre än priset på en oxideringskatalysator. IBIDEN HU tillverkar en halvfärdig produkt, och därför är slutprodukten (metallöverdraget dieselpartikelfilter) mycket dyrare än IBIDEN HU:s halvfärdiga produkt. Aktuella erfarenheter från industrin visar att enhetens marknadspris efter metallöverdragning, kapsling och påläggning av mattan är 2,5 gånger högre än priset på substratet, som är IBIDEN-koncernens produkt: 2007 var exempelvis marknadspriset för ett dieselpartikelfilter 453 euro och priset på substratet (halvfärdig produkt) endast [...] euro, medan marknadspriset för en oxideringskatalysator 2007 var 102 euro (20).

| (49) | När det gäller utbytbarheten på utbudssidan, anger IBIDEN HU dessutom att produktionstekniken för oxideringskatalysatorerna och dieselpartikelfiltren är likartad. Den enda viktiga skillnaden är att i fallet med dieselpartikelfilter har obturationsprocessen lagts till processen för oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och skärningsfasen är tidigare än för oxideringskatalysatorer. |
| --- | --- |

(49)

När det gäller utbytbarheten på utbudssidan, anger IBIDEN HU dessutom att produktionstekniken för oxideringskatalysatorerna och dieselpartikelfiltren är likartad. Den enda viktiga skillnaden är att i fallet med dieselpartikelfilter har obturationsprocessen lagts till processen för oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och skärningsfasen är tidigare än för oxideringskatalysatorer.

| (50) | Vidare hävdar IBIDEN HU att det enligt flera undersökningar, bl.a. ett dokument från Johnson Matthey Japan, finns tillverkare som producerar både oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter, så skillnaden mellan tillverkare av oxideringskatalysatorer och tillverkare av dieselpartikelfilter är oskarp. |
| --- | --- |

(50)

Vidare hävdar IBIDEN HU att det enligt flera undersökningar, bl.a. ett dokument från Johnson Matthey Japan, finns tillverkare som producerar både oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter, så skillnaden mellan tillverkare av oxideringskatalysatorer och tillverkare av dieselpartikelfilter är oskarp.

4.2   Relevant produktmarknad enligt Saint-Gobain och den berörda part vars identitet inte avslöjas

| (51) | Två av de fyra berörda parterna – Saint-Gobain och den part vars identitet inte avslöjas – stödde de tvivel som kommissionen gav uttryck för i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet. Enligt dessa kan oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter inte anses som substitut och tillhör därför inte samma relevanta produktmarknad. De hävdar därför, i detta ärende, att endast marknaden för dieselpartikelfilter tillhör den relevanta produktmarknaden. Enligt dessa parter är de främsta skälen till detta följande: |
| --- | --- |

(51)

Två av de fyra berörda parterna – Saint-Gobain och den part vars identitet inte avslöjas – stödde de tvivel som kommissionen gav uttryck för i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet. Enligt dessa kan oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter inte anses som substitut och tillhör därför inte samma relevanta produktmarknad. De hävdar därför, i detta ärende, att endast marknaden för dieselpartikelfilter tillhör den relevanta produktmarknaden. Enligt dessa parter är de främsta skälen till detta följande:

4.2.1   Ingen utbytbarhet på efterfrågesidan

| (52) | De berörda parterna uppger att huvudegenskaperna hos substraten för en oxideringskatalysator för dieselmotorer och ett dieselpartikelfilter är olika: ett substrat för oxideringskatalysatorer görs vanligen av icke-porös kordierit som ska motstå temperaturer på 400 °C eller av rostfri metallfolie. Ett substrat för dieselpartikelfilter görs vanligtvis av porös kiselkarbid som ska motstå 1 000 °C (motståndskraft mot så höga temperaturer behövs för att bränna bort sot och förhindra att det metallöverdragna filtret sätter igen). På grund av substratens mycket olika termiska egenskaper kan kunderna därför inte växla mellan substrat för dieselpartikelfilter och substrat för oxideringskatalysatorer vid en relativ prisökning för en av produkterna. |
| --- | --- |

(52)

De berörda parterna uppger att huvudegenskaperna hos substraten för en oxideringskatalysator för dieselmotorer och ett dieselpartikelfilter är olika: ett substrat för oxideringskatalysatorer görs vanligen av icke-porös kordierit som ska motstå temperaturer på 400 °C eller av rostfri metallfolie. Ett substrat för dieselpartikelfilter görs vanligtvis av porös kiselkarbid som ska motstå 1 000 °C (motståndskraft mot så höga temperaturer behövs för att bränna bort sot och förhindra att det metallöverdragna filtret sätter igen). På grund av substratens mycket olika termiska egenskaper kan kunderna därför inte växla mellan substrat för dieselpartikelfilter och substrat för oxideringskatalysatorer vid en relativ prisökning för en av produkterna.

| (53) | Enligt Saint-Gobain finns det också, eftersom de material som används för substrat för dieselpartikelfilter är högpresterande material, en prisskillnad mellan de båda komponenterna: ett substrat (utan kostnaden för katalysatoröverdragning och kapsling) för ett dieselpartikelfilter kostar i genomsnitt 120 euro, medan ett substrat för en oxideringskatalysator i genomsnitt kostar 12–20 euro (också utan kostnaden för katalysatoröverdragning och kapsling). Som Saint-Gobain hävdar kan därför tillverkare av dieselpartikelfilter uppenbarligen inte växla till ett substrat för oxideringskatalysatorer av tekniska skäl (vilket de annars skulle göra med tanke på prisskillnaden), och en tillverkare av oxideringskatalysatorer skulle inte byta ut ett substrat för oxideringskatalysatorer mot ett substrat för dieselpartikelfilter eftersom det skulle ge en mycket dyrare produkt utan en oxideringsfunktion som är jämförbar med ett substrat för oxideringskatalysatorer. |
| --- | --- |

(53)

Enligt Saint-Gobain finns det också, eftersom de material som används för substrat för dieselpartikelfilter är högpresterande material, en prisskillnad mellan de båda komponenterna: ett substrat (utan kostnaden för katalysatoröverdragning och kapsling) för ett dieselpartikelfilter kostar i genomsnitt 120 euro, medan ett substrat för en oxideringskatalysator i genomsnitt kostar 12–20 euro (också utan kostnaden för katalysatoröverdragning och kapsling). Som Saint-Gobain hävdar kan därför tillverkare av dieselpartikelfilter uppenbarligen inte växla till ett substrat för oxideringskatalysatorer av tekniska skäl (vilket de annars skulle göra med tanke på prisskillnaden), och en tillverkare av oxideringskatalysatorer skulle inte byta ut ett substrat för oxideringskatalysatorer mot ett substrat för dieselpartikelfilter eftersom det skulle ge en mycket dyrare produkt utan en oxideringsfunktion som är jämförbar med ett substrat för oxideringskatalysatorer.

| (54) | Saint-Gobain och den part vars identitet inte avslöjas betonar också skillnaderna i oxideringskatalysatorers och dieselpartikelfilters användningsområden (21): det primära syftet med en oxideringskatalysator är att oxidera vissa gaser genom en kemisk reaktion, medan ett dieselpartikelfilters primära funktion är att filtrera bort sot genom en mekanisk process. Även om ett dieselpartikelfilter under viss förhållanden – som en bieffekt – utför en del av oxideringskatalysatorns funktioner kan fullständig oxideringseffekt inte uppnås utan att båda anordningarna installeras. Även det metallöverdragna dieselpartikelfiltret som använder det substrat som IBIDEN HU producerar saknar en oxideringskatalysators fulla funktionalitet eftersom det endast har till syfte att ge tillräckligt hög temperatur för att bränna bort sotet, men det har inte samma reningseffekt som en oxideringskatalysator med samtliga funktioner. De uppger att oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter, enligt vad många biltillverkare och leverantörer till bilindustrin väntar sig, fortfarande kommer att vara separata anordningar installerade bredvid varandra i avgassystemet. |
| --- | --- |

(54)

Saint-Gobain och den part vars identitet inte avslöjas betonar också skillnaderna i oxideringskatalysatorers och dieselpartikelfilters användningsområden (21): det primära syftet med en oxideringskatalysator är att oxidera vissa gaser genom en kemisk reaktion, medan ett dieselpartikelfilters primära funktion är att filtrera bort sot genom en mekanisk process. Även om ett dieselpartikelfilter under viss förhållanden – som en bieffekt – utför en del av oxideringskatalysatorns funktioner kan fullständig oxideringseffekt inte uppnås utan att båda anordningarna installeras. Även det metallöverdragna dieselpartikelfiltret som använder det substrat som IBIDEN HU producerar saknar en oxideringskatalysators fulla funktionalitet eftersom det endast har till syfte att ge tillräckligt hög temperatur för att bränna bort sotet, men det har inte samma reningseffekt som en oxideringskatalysator med samtliga funktioner. De uppger att oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter, enligt vad många biltillverkare och leverantörer till bilindustrin väntar sig, fortfarande kommer att vara separata anordningar installerade bredvid varandra i avgassystemet.

4.2.2   Ingen utbytbarhet på utbudssidan

| (55) | Vidare uppger Saint-Gobain och den part vars identitet inte avslöjas också att produktionsprocesserna för substrat för oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter är mycket olika: den icke-porösa kordierit som används för substrat för oxideringskatalysatorer sintras i luft vid en temperatur av 400 °C. Däremot måste kiselkarbid, som är det material som används för substrat för dieselpartikelfilter (och som också är materialet i IBIDEN HU:s substrat), bearbetas i en mycket hög temperatur (över 2 000 °C) i den syrefria atmosfären. Bara denna temperaturskillnad är så väsentlig att en av de viktigaste och dyraste produktionskomponenterna inte kan användas för att producera båda produkttyperna. |
| --- | --- |

(55)

Vidare uppger Saint-Gobain och den part vars identitet inte avslöjas också att produktionsprocesserna för substrat för oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter är mycket olika: den icke-porösa kordierit som används för substrat för oxideringskatalysatorer sintras i luft vid en temperatur av 400 °C. Däremot måste kiselkarbid, som är det material som används för substrat för dieselpartikelfilter (och som också är materialet i IBIDEN HU:s substrat), bearbetas i en mycket hög temperatur (över 2 000 °C) i den syrefria atmosfären. Bara denna temperaturskillnad är så väsentlig att en av de viktigaste och dyraste produktionskomponenterna inte kan användas för att producera båda produkttyperna.

| (56) | Vidare är ett substrat för oxideringskatalysatorer alltid en cylinder med bikakestruktur i ett enda block vars kanaler inte är pluggade. Ett substrat för dieselpartikelfilter bildas normalt genom hoplimning av flera filtreringskomponenter, och dieselpartikelfiltrets kanaler är pluggade. För tillverkning av substrat för dieselpartikelfilter krävs en icke-oxiderande sintringsugn med hög temperatur, limnings- och pluggningsutrustning, vilket inte är nödvändigt för produktion av substrat för oxideringskatalysatorer. De berörda parterna hävdar följaktligen att det inte är möjligt att producera dieselpartikelfilter på oxideringskatalysatorernas produktionslinjer eller vice versa. |
| --- | --- |

(56)

Vidare är ett substrat för oxideringskatalysatorer alltid en cylinder med bikakestruktur i ett enda block vars kanaler inte är pluggade. Ett substrat för dieselpartikelfilter bildas normalt genom hoplimning av flera filtreringskomponenter, och dieselpartikelfiltrets kanaler är pluggade. För tillverkning av substrat för dieselpartikelfilter krävs en icke-oxiderande sintringsugn med hög temperatur, limnings- och pluggningsutrustning, vilket inte är nödvändigt för produktion av substrat för oxideringskatalysatorer. De berörda parterna hävdar följaktligen att det inte är möjligt att producera dieselpartikelfilter på oxideringskatalysatorernas produktionslinjer eller vice versa.

5.   KOMMENTARER FRÅN UNGERN

| (57) | De ungerska myndigheterna stöder uppfattningen från Aerosol & Particle Technology Laboratory och IBIDEN Hungary Gyártó Kft. beträffande den relevanta produkten, och marknad, priser samt efterfrågesidans och utbudssidans specifika karaktär. |
| --- | --- |

(57)

De ungerska myndigheterna stöder uppfattningen från Aerosol & Particle Technology Laboratory och IBIDEN Hungary Gyártó Kft. beträffande den relevanta produkten, och marknad, priser samt efterfrågesidans och utbudssidans specifika karaktär.

| (58) | Enligt de ungerska myndigheterna grundas modern begränsning av dieselutsläpp på integration av olika funktioner på systemnivå. Alla delenheters (t.ex. oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter) nära beroende av varandra i ett system för begränsning av dieselutsläpp har lett till leveranskedjor med flera aktörer, som knyter samman tillverkare av substrat, överdrag och avgassystem, och varje enskild delenhets funktionsegenskaper skapar utmaningar för hela leveranskedjan. Systemet för begränsning av dieselutsläpp eller efterbehandlingssystem för dieselavgaser bör därför definieras som den relevanta produkten. |
| --- | --- |

(58)

Enligt de ungerska myndigheterna grundas modern begränsning av dieselutsläpp på integration av olika funktioner på systemnivå. Alla delenheters (t.ex. oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter) nära beroende av varandra i ett system för begränsning av dieselutsläpp har lett till leveranskedjor med flera aktörer, som knyter samman tillverkare av substrat, överdrag och avgassystem, och varje enskild delenhets funktionsegenskaper skapar utmaningar för hela leveranskedjan. Systemet för begränsning av dieselutsläpp eller efterbehandlingssystem för dieselavgaser bör därför definieras som den relevanta produkten.

| (59) | De hävdar också att IBIDEN HU:s produkt är en flerfunktionell del som monteras i avgassystemet. Kombinationen av denna produkt och en oxideringskatalysator skapar tredje generationens efterbehandlingsanordning. Vidare är IBIDEN HU:s produkt en halvfärdig produkt eftersom den får metallöverdrag i ytterligare ett steg. Utan metallöverdrag är produkten inte fullt fungerande och får inte klassificeras som färdig produkt med avseende på tredje generationens dieselpartikelfilter. Detta stöds också av det faktum att slutprodukten är mycket dyrare än IBIDEN HU:s halvfärdiga produkt: marknadspriset på den färdiga komponenten är för närvarande 2,5 gånger högre än på det filter som IBIDEN HU producerar. |
| --- | --- |

(59)

De hävdar också att IBIDEN HU:s produkt är en flerfunktionell del som monteras i avgassystemet. Kombinationen av denna produkt och en oxideringskatalysator skapar tredje generationens efterbehandlingsanordning. Vidare är IBIDEN HU:s produkt en halvfärdig produkt eftersom den får metallöverdrag i ytterligare ett steg. Utan metallöverdrag är produkten inte fullt fungerande och får inte klassificeras som färdig produkt med avseende på tredje generationens dieselpartikelfilter. Detta stöds också av det faktum att slutprodukten är mycket dyrare än IBIDEN HU:s halvfärdiga produkt: marknadspriset på den färdiga komponenten är för närvarande 2,5 gånger högre än på det filter som IBIDEN HU producerar.

| (60) | De ungerska myndigheterna uppger vidare att dieselpartikelfilter i praktiken installeras i de flesta dieselmotorfordon, och att tillverkare som behöver oxideringskatalysatorer också behöver dieselpartikelfilter. Behovet skapar en gemensam marknad för produkterna, eftersom samma tillverkare använder samma metoder, infrastruktur och arbetsinsatser för att få fram produkterna. På utbudssidan använder oxideringskatalysator- och dieselpartikelfiltertillverkarna vanligtvis samma tillverkningsprocesser, produktionsteknik och material. När det gäller material används kordierit i både oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter. Vid produktionen genomgår de samma processer, t.ex. materialberedning, blandning, härdning och formning, torkning, ytbehandling och bränning. De enda skillnaderna mellan de båda produkternas produktionsprocesser är ett extra steg (pluggning) och omläggningen av ett annat steg (skärning). Följaktligen kommer samma tillverkare att vara involverade i leveransen, och oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter konkurrerar med varandra på marknaden för efterbehandling av avgaser. |
| --- | --- |

(60)

De ungerska myndigheterna uppger vidare att dieselpartikelfilter i praktiken installeras i de flesta dieselmotorfordon, och att tillverkare som behöver oxideringskatalysatorer också behöver dieselpartikelfilter. Behovet skapar en gemensam marknad för produkterna, eftersom samma tillverkare använder samma metoder, infrastruktur och arbetsinsatser för att få fram produkterna. På utbudssidan använder oxideringskatalysator- och dieselpartikelfiltertillverkarna vanligtvis samma tillverkningsprocesser, produktionsteknik och material. När det gäller material används kordierit i både oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter. Vid produktionen genomgår de samma processer, t.ex. materialberedning, blandning, härdning och formning, torkning, ytbehandling och bränning. De enda skillnaderna mellan de båda produkternas produktionsprocesser är ett extra steg (pluggning) och omläggningen av ett annat steg (skärning). Följaktligen kommer samma tillverkare att vara involverade i leveransen, och oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter konkurrerar med varandra på marknaden för efterbehandling av avgaser.

| (61) | De ungerska myndigheterna betonar att IBIDEN HU kan producera substrat för partikelfilter med samma utrustning utan betydande investeringar, precis som alla tillverkare med samma produktionsteknik. Eftersom dieselpartikelfilter är en form av utvecklade oxideringskatalysatorer för dieselmotorer är modifieringskostnaden inte en nyinvestering i en annan produktlinje, utan en väsentlig utveckling av produktionstillgångar. |
| --- | --- |

(61)

De ungerska myndigheterna betonar att IBIDEN HU kan producera substrat för partikelfilter med samma utrustning utan betydande investeringar, precis som alla tillverkare med samma produktionsteknik. Eftersom dieselpartikelfilter är en form av utvecklade oxideringskatalysatorer för dieselmotorer är modifieringskostnaden inte en nyinvestering i en annan produktlinje, utan en väsentlig utveckling av produktionstillgångar.

| (62) | Dessutom uppger de ungerska myndigheterna att en tydlig trend också kan ses i den tekniska utvecklingen av oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter, som leder till en ny generation filter där fördelar, egenskaper och tidigare teknik kan införlivas i en enda enhet, och därmed kan oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter kombineras med varandra. Vid definition av den relevanta marknaden och beräkning av marknadsandelen ska även oxideringskatalysatorer tas med i beräkningen eftersom de med dieselpartikelfilter utgör en kombinerad efterbehandlingsanordning som tillsammans säkerställer att reglerna följs. |
| --- | --- |

(62)

Dessutom uppger de ungerska myndigheterna att en tydlig trend också kan ses i den tekniska utvecklingen av oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter, som leder till en ny generation filter där fördelar, egenskaper och tidigare teknik kan införlivas i en enda enhet, och därmed kan oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter kombineras med varandra. Vid definition av den relevanta marknaden och beräkning av marknadsandelen ska även oxideringskatalysatorer tas med i beräkningen eftersom de med dieselpartikelfilter utgör en kombinerad efterbehandlingsanordning som tillsammans säkerställer att reglerna följs.

| (63) | Mot bakgrund av argumenten ovan anser de ungerska myndigheterna att den enda hållbara definitionen av den relevanta marknaden är hela marknaden för efterbehandlingskomponenter för diesel, inbegripet både dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer för dieselmotorer. Enligt den undersökning som gjorts av det oberoende marknadsundersökningsbolaget AVL, ligger IBIDEN:s marknadsandel på marknaden för efterbehandlingskomponenter för dieselmotorer kvar på mindre än 25 % både före och efter investeringen, och uppfyller sålunda villkoren i punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002. De ungerska myndigheterna anser därför att kommissionen bör avsluta förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget genom ett positivt beslut. |
| --- | --- |

(63)

Mot bakgrund av argumenten ovan anser de ungerska myndigheterna att den enda hållbara definitionen av den relevanta marknaden är hela marknaden för efterbehandlingskomponenter för diesel, inbegripet både dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer för dieselmotorer. Enligt den undersökning som gjorts av det oberoende marknadsundersökningsbolaget AVL, ligger IBIDEN:s marknadsandel på marknaden för efterbehandlingskomponenter för dieselmotorer kvar på mindre än 25 % både före och efter investeringen, och uppfyller sålunda villkoren i punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002. De ungerska myndigheterna anser därför att kommissionen bör avsluta förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget genom ett positivt beslut.

6.   BEDÖMNING AV STÖDET

6.1   Förekomst av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget

| (64) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet drog kommissionen slutsatsen att de ungerska myndigheternas finansiella stöd till IBIDEN Hungary Gyártó Kft. grundat på de befintliga regionala stödprogrammen (HU 1/2003 ”Öronmärkt program för att främja investeringar” och N 504/2004 ”Program för skatteförmån för utveckling”) i form av ett bidrag och en skatterabatt utgör statlig stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. De ungerska myndigheterna har inte bestridit den slutsatsen. |
| --- | --- |

(64)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet drog kommissionen slutsatsen att de ungerska myndigheternas finansiella stöd till IBIDEN Hungary Gyártó Kft. grundat på de befintliga regionala stödprogrammen (HU 1/2003 ”Öronmärkt program för att främja investeringar” och N 504/2004 ”Program för skatteförmån för utveckling”) i form av ett bidrag och en skatterabatt utgör statlig stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. De ungerska myndigheterna har inte bestridit den slutsatsen.

6.2   Anmälningsskyldigheten, stödets laglighet och gällande regler

| (65) | Genom att anmäla åtgärden 2006 har de ungerska myndigheterna uppfyllt kravet på individuell anmälan i punkt 24 i rambestämmelserna från 2002. |
| --- | --- |

(65)

Genom att anmäla åtgärden 2006 har de ungerska myndigheterna uppfyllt kravet på individuell anmälan i punkt 24 i rambestämmelserna från 2002.

| (66) | Enligt punkt 63 och fotnot 58 i riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (22), har kommissionen bedömt stödåtgärden enligt bestämmelserna i riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål 1998 (nedan kallade riktlinjerna för regionalstöd) och rambestämmelserna från 2002. |
| --- | --- |

(66)

Enligt punkt 63 och fotnot 58 i riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (22), har kommissionen bedömt stödåtgärden enligt bestämmelserna i riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål 1998 (nedan kallade riktlinjerna för regionalstöd) och rambestämmelserna från 2002.

6.3   Stödets förenlighet med riktlinjerna för regionalstöd

| (67) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uppgav kommissionen att stödet beviljas i överensstämmelse med de befintliga regionala stödprogrammen (23) och drog slutsatsen att standardkriterierna för förenlighet i riktlinjerna för regionalstöd (t.ex. förenlighetskriterier rörande nyinvesteringar i regionalstödsberättigade regionen, stödberättigade kostnader, eget bidrag, incitamenteffekt, upprätthållande av investeringen, kumulering) iakttas. |
| --- | --- |

(67)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uppgav kommissionen att stödet beviljas i överensstämmelse med de befintliga regionala stödprogrammen (23) och drog slutsatsen att standardkriterierna för förenlighet i riktlinjerna för regionalstöd (t.ex. förenlighetskriterier rörande nyinvesteringar i regionalstödsberättigade regionen, stödberättigade kostnader, eget bidrag, incitamenteffekt, upprätthållande av investeringen, kumulering) iakttas.

6.4   Stödets förenlighet med bestämmelserna i rambestämmelserna från 2002

6.4.1   Ett enda investeringsprojekt

| (68) | I punkt 49 i rambestämmelserna från 2002 fastställs att ett investeringsprojekt inte på ett konstlat sätt bör delas upp i delprojekt för att kringgå dessa rambestämmelser. Ett ”enda investeringsprojekt” omfattar alla fasta investeringar i en produktionsanläggning under tre år (24). Med produktionsanläggning avses en ur ekonomisk synpunkt odelbar, fysiskt eller funktionellt sammankopplad, serie fasta anläggningstillgångar som fyller en specifik teknisk funktion och som har tydligt identifierbara mål, till exempel tillverkning av en viss produkt. |
| --- | --- |

(68)

I punkt 49 i rambestämmelserna från 2002 fastställs att ett investeringsprojekt inte på ett konstlat sätt bör delas upp i delprojekt för att kringgå dessa rambestämmelser. Ett ”enda investeringsprojekt” omfattar alla fasta investeringar i en produktionsanläggning under tre år (24). Med produktionsanläggning avses en ur ekonomisk synpunkt odelbar, fysiskt eller funktionellt sammankopplad, serie fasta anläggningstillgångar som fyller en specifik teknisk funktion och som har tydligt identifierbara mål, till exempel tillverkning av en viss produkt.

| (69) | Eftersom IBIDEN HU redan tidigare fått regionalstöd för investeringsprojektets första etapp på samma plats och eftersom anmälan avser investeringsprojektets andra etapp, är det nödvändigt att fastställa om de båda etapperna utgör en del av samma investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(69)

Eftersom IBIDEN HU redan tidigare fått regionalstöd för investeringsprojektets första etapp på samma plats och eftersom anmälan avser investeringsprojektets andra etapp, är det nödvändigt att fastställa om de båda etapperna utgör en del av samma investeringsprojekt.

| (70) | Kommissionen konstaterar i detta avseende att de båda investeringsetapperna avser samma produktionsanläggning (Dunavarsánys industripark, i centrala Ungern), samma företag (IBIDEN HU) och samma produkt (keramiska substrat för dieselpartikelfilter) och arbetet i varje projekt påbörjades inom en treårsperiod (den första etappen inleddes 2004, medan den andra etappen inleddes 2005). Kommissionen anser följaktligen att kriterierna för definition av en ”produktionsanläggning” i punkt 49 i rambestämmelserna från 2002 uppfylls och att investeringens två etapper utgör en del av samma investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen konstaterar i detta avseende att de båda investeringsetapperna avser samma produktionsanläggning (Dunavarsánys industripark, i centrala Ungern), samma företag (IBIDEN HU) och samma produkt (keramiska substrat för dieselpartikelfilter) och arbetet i varje projekt påbörjades inom en treårsperiod (den första etappen inleddes 2004, medan den andra etappen inleddes 2005). Kommissionen anser följaktligen att kriterierna för definition av en ”produktionsanläggning” i punkt 49 i rambestämmelserna från 2002 uppfylls och att investeringens två etapper utgör en del av samma investeringsprojekt.

| (71) | Kommissionen konstaterar dessutom att de ungerska myndigheterna instämmer i att de båda etapperna i IBIDEN HU:s investering i Dunavarsánys industripark måste anses som ett enda investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen konstaterar dessutom att de ungerska myndigheterna instämmer i att de båda etapperna i IBIDEN HU:s investering i Dunavarsánys industripark måste anses som ett enda investeringsprojekt.

6.4.2   Stödnivå

| (72) | Eftersom investeringens första och andra etapp anses utgöra ett enda investeringsprojekt tas båda med i beräkningen av projektets högsta stödnivå. |
| --- | --- |

(72)

Eftersom investeringens första och andra etapp anses utgöra ett enda investeringsprojekt tas båda med i beräkningen av projektets högsta stödnivå.

| (73) | Förutsatt att de planerade stödberättigade utgifterna i nuvärde uppgår till 41 953 072 670 ungerska forinter (168,30 miljoner euro) och det standardtak för regionalstöd som tillämpas uppgår till 40 % (nettobidragsekvivalent), uppgår den anpassade högsta stödnivån i nettobidragsekvivalent till följd av minskningsmekanismen i punkterna 21 och 22 i rambestämmelserna från 2002 till 23,34 %. |
| --- | --- |

(73)

Förutsatt att de planerade stödberättigade utgifterna i nuvärde uppgår till 41 953 072 670 ungerska forinter (168,30 miljoner euro) och det standardtak för regionalstöd som tillämpas uppgår till 40 % (nettobidragsekvivalent), uppgår den anpassade högsta stödnivån i nettobidragsekvivalent till följd av minskningsmekanismen i punkterna 21 och 22 i rambestämmelserna från 2002 till 23,34 %.

| (74) | Eftersom projektets stödnivå ligger på 22,44 % i nettobidragsekvivalent och alltså ligger under den högsta tillåtna stödnivån enligt minskningsmekanismen (23,34 % i nettobidragsekvivalent), uppfyller den föreslagna nivån på det totala stödpaketet det anpassade taket för regionalstöd. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom projektets stödnivå ligger på 22,44 % i nettobidragsekvivalent och alltså ligger under den högsta tillåtna stödnivån enligt minskningsmekanismen (23,34 % i nettobidragsekvivalent), uppfyller den föreslagna nivån på det totala stödpaketet det anpassade taket för regionalstöd.

6.4.3   Förenlighet med bestämmelserna i punkterna 24.a och 24.b i rambestämmelserna från 2002

| (75) | Eftersom det totala stödbeloppet på 9 793 809 933 ungerska forinter (39,29 miljoner euro) i nuvärde överstiger det individuella tröskelvärdet för anmälan på 30 miljoner euro, måste det anmälda stödets förenlighet med bestämmelserna i punkt 24.a och 24.b i rambestämmelserna från 2002 bedömas. |
| --- | --- |

(75)

Eftersom det totala stödbeloppet på 9 793 809 933 ungerska forinter (39,29 miljoner euro) i nuvärde överstiger det individuella tröskelvärdet för anmälan på 30 miljoner euro, måste det anmälda stödets förenlighet med bestämmelserna i punkt 24.a och 24.b i rambestämmelserna från 2002 bedömas.

| (76) | Kommissionens beslut att tillåta regionalstöd till stora investeringsprojekt enligt punkt 24 i rambestämmelserna från 2002 beror på stödmottagarens marknadsandel före och efter investeringen och på den kapacitet som skapats genom investeringen. För att utföra de relevanta testen enligt punkt 24 a och 24 b i rambestämmelserna från 2002 måste kommissionen först identifiera den/de produkter som omfattas av investeringen och definiera den relevanta produktmarknaden och geografiska marknaden. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionens beslut att tillåta regionalstöd till stora investeringsprojekt enligt punkt 24 i rambestämmelserna från 2002 beror på stödmottagarens marknadsandel före och efter investeringen och på den kapacitet som skapats genom investeringen. För att utföra de relevanta testen enligt punkt 24 a och 24 b i rambestämmelserna från 2002 måste kommissionen först identifiera den/de produkter som omfattas av investeringen och definiera den relevanta produktmarknaden och geografiska marknaden.

6.4.3.1   De relevanta produkterna i projektet

| (77) | Enligt punkt 52 i rambestämmelserna från 2002 avses med en ”relevant produkt” de produkter som investeringsprojektet gäller och i tillämpliga fall produkter som anses utgöra substitut till dessa av konsumenterna (på grund av produkternas egenskaper, pris och användningsändamål) eller av tillverkaren (på grund av flexibla produktionsanläggningar). Om projektet gäller en mellanprodukt och en stor del av produktionen inte säljs på marknaden, kommer den relevanta produkten att anses omfatta produkterna i följande marknadsled. |
| --- | --- |

(77)

Enligt punkt 52 i rambestämmelserna från 2002 avses med en ”relevant produkt” de produkter som investeringsprojektet gäller och i tillämpliga fall produkter som anses utgöra substitut till dessa av konsumenterna (på grund av produkternas egenskaper, pris och användningsändamål) eller av tillverkaren (på grund av flexibla produktionsanläggningar). Om projektet gäller en mellanprodukt och en stor del av produktionen inte säljs på marknaden, kommer den relevanta produkten att anses omfatta produkterna i följande marknadsled.

| (78) | Det anmälda projektet avser produktionen av ”keramiska substrat för dieselpartikelfilter (DPF)”. Dieselpartikelfiltret är en bildel som monteras i dieselmotorfordons avgassystem och som renar de avgaser som skapas av förbränningen i motorn (25). |
| --- | --- |

(78)

Det anmälda projektet avser produktionen av ”keramiska substrat för dieselpartikelfilter (DPF)”. Dieselpartikelfiltret är en bildel som monteras i dieselmotorfordons avgassystem och som renar de avgaser som skapas av förbränningen i motorn (25).

| (79) | Den keramiska delen, som produceras av IBIDEN HU, är en mellanprodukt. Sedan den producerats i fabriken (nivå 3), säljs den på marknadsvillkor genom IBIDEN Deutschland GmbH (26) till oberoende företag (de främsta kunderna är [...], [...] och [...]), som anbringar ett överdrag av ädelmetall på substratet, och sålunda blir dieselpartikelfiltret ett metallöverdraget dieselpartikelfilter (nivå 2). De metallöverdragna dieselpartikelfiltren säljs sedan till tillverkare av avgasgrenrör (nivå 1), som är direkta leverantörer till bilmonteringsanläggningar. De keramiska substratens slutanvändare är personbilar med dieselmotorer och lätta lastbilar. |
| --- | --- |

(79)

Den keramiska delen, som produceras av IBIDEN HU, är en mellanprodukt. Sedan den producerats i fabriken (nivå 3), säljs den på marknadsvillkor genom IBIDEN Deutschland GmbH (26) till oberoende företag (de främsta kunderna är [...], [...] och [...]), som anbringar ett överdrag av ädelmetall på substratet, och sålunda blir dieselpartikelfiltret ett metallöverdraget dieselpartikelfilter (nivå 2). De metallöverdragna dieselpartikelfiltren säljs sedan till tillverkare av avgasgrenrör (nivå 1), som är direkta leverantörer till bilmonteringsanläggningar. De keramiska substratens slutanvändare är personbilar med dieselmotorer och lätta lastbilar.

| (80) | Investeringsprojektet kommer inte att resultera i några andra produkter som säljs på marknaden eller används av IBIDEN-koncernens andra anläggningar. De ungerska myndigheterna bekräftade att inga andra produkter än dem som anmälts och bedömts kommer att produceras vid den understödda anläggningen under fem år efter det att projektet har slutförts/full produktion. |
| --- | --- |

(80)

Investeringsprojektet kommer inte att resultera i några andra produkter som säljs på marknaden eller används av IBIDEN-koncernens andra anläggningar. De ungerska myndigheterna bekräftade att inga andra produkter än dem som anmälts och bedömts kommer att produceras vid den understödda anläggningen under fem år efter det att projektet har slutförts/full produktion.

| (81) | På grund av ovanstående kommer kommissionen att betrakta det keramiska substrat för dieselpartikelfilter som installeras i personbilar med dieselmotorer och lätta lastbilar som den produkt som investeringsprojektet gäller. |
| --- | --- |

(81)

På grund av ovanstående kommer kommissionen att betrakta det keramiska substrat för dieselpartikelfilter som installeras i personbilar med dieselmotorer och lätta lastbilar som den produkt som investeringsprojektet gäller.

6.4.3.2   Den relevanta produktmarknaden och geografiska marknaden

| (82) | Definitionen av den relevanta produktmarknaden kräver undersökning av vilka andra produkter som kan anses som substitut för den produkt som investeringsprojektet gäller i den mening som avses i punkt 52 i rambestämmelserna från 2002. I detta sammanhang, och efter att ha beaktat de berörda parternas och de ungerska myndigheternas synpunkter, har kommissionen tittat på vilka produkter som kan anses som substitut för dieselpartikelfilter. Sammanfattningen av denna analys följer nedan. |
| --- | --- |

(82)

Definitionen av den relevanta produktmarknaden kräver undersökning av vilka andra produkter som kan anses som substitut för den produkt som investeringsprojektet gäller i den mening som avses i punkt 52 i rambestämmelserna från 2002. I detta sammanhang, och efter att ha beaktat de berörda parternas och de ungerska myndigheternas synpunkter, har kommissionen tittat på vilka produkter som kan anses som substitut för dieselpartikelfilter. Sammanfattningen av denna analys följer nedan.

1.   Allmän översikt över avgassystemet

| (83) | Utsläppsminskning är ett komplext område, med många interaktioner mellan tekniker, inverkan på bränsleekonomin, körförmågan, hållbarheten och kostnaderna. Åtgärderna för utsläppsminskning kan delas upp i två huvudområden:






  a) | Utveckling av förbränningssystemen för att minska utsläppen av avgaser som lämnar motorn, och |
| --- | --- | --- |

(83)

Utsläppsminskning är ett komplext område, med många interaktioner mellan tekniker, inverkan på bränsleekonomin, körförmågan, hållbarheten och kostnaderna. Åtgärderna för utsläppsminskning kan delas upp i två huvudområden:

a)

Utveckling av förbränningssystemen för att minska utsläppen av avgaser som lämnar motorn, och

| b) | tekniker för begränsning av utsläpp som använder ”efterbehandling” av avgaserna från motorerna (endast det senare är relevant i detta ärende). |
| --- | --- |

b)

tekniker för begränsning av utsläpp som använder ”efterbehandling” av avgaserna från motorerna (endast det senare är relevant i detta ärende).

| (84) | Avgas från dieselmotorer innehåller farliga ämnen: betydande mängder partiklar (”PM”, t.ex. sot och lösliga organiska fraktioner (”SOF”) (27)) och skadliga gaser (t.ex. kolväten (”HC”), koloxider (”COx”), kväveoxider (”NOx”)). Dessa material behandlas av i de fordonen installerade avgassystemen. |
| --- | --- |

(84)

Avgas från dieselmotorer innehåller farliga ämnen: betydande mängder partiklar (”PM”, t.ex. sot och lösliga organiska fraktioner (”SOF”) (27)) och skadliga gaser (t.ex. kolväten (”HC”), koloxider (”COx”), kväveoxider (”NOx”)). Dessa material behandlas av i de fordonen installerade avgassystemen.

| (85) | Följaktligen finns det vissa komponenter i systemet som renar farliga ämnen. Dessa kan i allmänhet vara anordningar 1. som renar ämnen i avgaserna, och 2. som renar partiklarna (inklusive sot). Följande två anordningar för efterbehandling av utsläpp, som är relevanta för detta ärende, används i personbilar med dieselmotorer och lätta lastbilar:






  a) | ”DOC” – oxideringskatalysatorer för dieselmotorer, som är avsedda att absorbera skadliga gaser (främst kolväten (”HC”), koloxider (”COx”)) och som, som en bieffekt, också i viss utsträckning avlägsnar SOF (lösliga organiska fraktioner i partiklarna), men som inte kan behandla sot. En oxideringskatalysator består, på liknande sätt som ett dieselpartikelfilter, av ett inre solitt substrat genom vilket avgaserna leds. När avgasen leds genom kanalerna inleder de kemiska reaktioner med katalysatorerna (platina och palladium) som sätts av på substratets vägg. Sedan 2000 har oxideringskatalysatorer installerats i praktiskt taget alla personbilsmodeller med dieselmotorer i EES för att uppfylla strängare utsläppsnormer med avseende på gränsvärdena för skadliga gaser i utsläpp. |
| --- | --- | --- |

(85)

Följaktligen finns det vissa komponenter i systemet som renar farliga ämnen. Dessa kan i allmänhet vara anordningar 1. som renar ämnen i avgaserna, och 2. som renar partiklarna (inklusive sot). Följande två anordningar för efterbehandling av utsläpp, som är relevanta för detta ärende, används i personbilar med dieselmotorer och lätta lastbilar:

a)

”DOC” – oxideringskatalysatorer för dieselmotorer, som är avsedda att absorbera skadliga gaser (främst kolväten (”HC”), koloxider (”COx”)) och som, som en bieffekt, också i viss utsträckning avlägsnar SOF (lösliga organiska fraktioner i partiklarna), men som inte kan behandla sot. En oxideringskatalysator består, på liknande sätt som ett dieselpartikelfilter, av ett inre solitt substrat genom vilket avgaserna leds. När avgasen leds genom kanalerna inleder de kemiska reaktioner med katalysatorerna (platina och palladium) som sätts av på substratets vägg. Sedan 2000 har oxideringskatalysatorer installerats i praktiskt taget alla personbilsmodeller med dieselmotorer i EES för att uppfylla strängare utsläppsnormer med avseende på gränsvärdena för skadliga gaser i utsläpp.

| b) | ”DPF” – Dieselpartikelfilter, som är avsett att skilja bort de olösliga fraktionerna i partiklarna, dvs. sot. Detta uppnås genom mekanisk filtrering. Avgasen leds in i kanalerna i dieselpartikelfiltrets bikakestruktur och tvingas passera genom väggarna eftersom kanalerna är växelvis pluggade. Substratet fungerar som ett filter och sot sätts av på dess väggar. Dieselpartikelfiltret blir dock mättat med sot, och för att det ska fortsätta att fungera måste sotet brännas bort (regenerering av filtret). |
| --- | --- |

b)

”DPF” – Dieselpartikelfilter, som är avsett att skilja bort de olösliga fraktionerna i partiklarna, dvs. sot. Detta uppnås genom mekanisk filtrering. Avgasen leds in i kanalerna i dieselpartikelfiltrets bikakestruktur och tvingas passera genom väggarna eftersom kanalerna är växelvis pluggade. Substratet fungerar som ett filter och sot sätts av på dess väggar. Dieselpartikelfiltret blir dock mättat med sot, och för att det ska fortsätta att fungera måste sotet brännas bort (regenerering av filtret).

| (86) | Dieselpartikelfilter förekom för första gången i serieproduktion 2000 i dieselbilen Peugeot 607 och har sedan dess blivit alltmer spritt, med en enorm tillväxt de senaste 3–4 åren. Denna tillväxt beror delvis på de skattelättnader som i flera länder erbjuds för dieselfordon utrustade med dieselpartikelfilter, delvis på konsumenternas mer miljömedvetna synsätt, och också på de väntade strängare utsläppsnormerna, särskilt med avseende på gränsvärdena för partiklar (i EES regleras utsläppsminskningen av ”Euro-utsläppsnormer”). Innan Euro 5 (28) träder i kraft 2009, väntas en allt större del av dieselbilarna redan ha utrustats med dieselpartikelfilter. Denna trend säkerställer en fortsatt expanderande marknad för dieselpartikelfilter de kommande åren. |
| --- | --- |

(86)

Dieselpartikelfilter förekom för första gången i serieproduktion 2000 i dieselbilen Peugeot 607 och har sedan dess blivit alltmer spritt, med en enorm tillväxt de senaste 3–4 åren. Denna tillväxt beror delvis på de skattelättnader som i flera länder erbjuds för dieselfordon utrustade med dieselpartikelfilter, delvis på konsumenternas mer miljömedvetna synsätt, och också på de väntade strängare utsläppsnormerna, särskilt med avseende på gränsvärdena för partiklar (i EES regleras utsläppsminskningen av ”Euro-utsläppsnormer”). Innan Euro 5 (28) träder i kraft 2009, väntas en allt större del av dieselbilarna redan ha utrustats med dieselpartikelfilter. Denna trend säkerställer en fortsatt expanderande marknad för dieselpartikelfilter de kommande åren.

| (87) | Olika typer av dieselpartikelfilter kan särskiljas utifrån materialet i filtret (t.ex. keramik, kordierit eller metall) och den regenereringsmetod som används för filtret. Regenerering är nödvändig för att avlägsna (dvs. bränna bort) de partiklar som samlats. Detta uppnås i praktiken genom en tillsats som blandas med bränslet och sänker oxideringstemperaturen (brukar kallas ”icke-metallöverdraget dieselpartikelfilter med bränsleburen katalysator”) eller genom ett överdrag av ädelmetall som täcker substratets väggar och bidrar till bortbränningsprocessen (brukar kallas ”metallöverdraget dieselpartikelfilter” eller ”impregnerat katalyserat dieselpartikelfilter”). |
| --- | --- |

(87)

Olika typer av dieselpartikelfilter kan särskiljas utifrån materialet i filtret (t.ex. keramik, kordierit eller metall) och den regenereringsmetod som används för filtret. Regenerering är nödvändig för att avlägsna (dvs. bränna bort) de partiklar som samlats. Detta uppnås i praktiken genom en tillsats som blandas med bränslet och sänker oxideringstemperaturen (brukar kallas ”icke-metallöverdraget dieselpartikelfilter med bränsleburen katalysator”) eller genom ett överdrag av ädelmetall som täcker substratets väggar och bidrar till bortbränningsprocessen (brukar kallas ”metallöverdraget dieselpartikelfilter” eller ”impregnerat katalyserat dieselpartikelfilter”).

| (88) | På grund av överdraget av ädelmetall behandlar denna typ av metallöverdraget dieselpartikelfilter i begränsad utsträckning även avgaser från kolväte och koldioxid genom en kemisk oxideringsprocess. IBIDEN HU:s produkt hör till denna kategori. Den är ett keramiskt substrat som efteråt får ett metallöverdrag i nivå 2, och sedan integreras i avgasgrenrörssystemet i nivå 1. |
| --- | --- |

(88)

På grund av överdraget av ädelmetall behandlar denna typ av metallöverdraget dieselpartikelfilter i begränsad utsträckning även avgaser från kolväte och koldioxid genom en kemisk oxideringsprocess. IBIDEN HU:s produkt hör till denna kategori. Den är ett keramiskt substrat som efteråt får ett metallöverdrag i nivå 2, och sedan integreras i avgasgrenrörssystemet i nivå 1.

2.   Definitionen av den relevanta produktmarknaden efter de berörda parternas och de ungerska myndigheternas synpunkter

| (89) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen i flera fall tvivel, som sammanfattas ovan, om huruvida oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter kan anses som substitut som tillhör samma relevanta produktmarknad. |
| --- | --- |

(89)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen i flera fall tvivel, som sammanfattas ovan, om huruvida oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter kan anses som substitut som tillhör samma relevanta produktmarknad.

| (90) | Kommissionen anser att de argument som stödmottagaren IBIDEN HU, den berörda parten Aerosol & Particle Technology Laboratory och de ungerska myndigheterna åberopat inte undanröjer kommissionens tvivel, som bekräftades av synpunkterna från Saint-Gobain och den part vars identitet inte avslöjas. Kommissionen konstaterar särskilt följande: |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen anser att de argument som stödmottagaren IBIDEN HU, den berörda parten Aerosol & Particle Technology Laboratory och de ungerska myndigheterna åberopat inte undanröjer kommissionens tvivel, som bekräftades av synpunkterna från Saint-Gobain och den part vars identitet inte avslöjas. Kommissionen konstaterar särskilt följande:

| (91) | Dieselpartikelfiltrens och oxideringskatalysatorernas substrat tillhör inte samma relevanta produktmarknad eftersom produkterna har olika egenskaper, och därför är de båda produkterna inte utbytbara vare sig på efterfrågesidan eller utbudssidan. |
| --- | --- |

(91)

Dieselpartikelfiltrens och oxideringskatalysatorernas substrat tillhör inte samma relevanta produktmarknad eftersom produkterna har olika egenskaper, och därför är de båda produkterna inte utbytbara vare sig på efterfrågesidan eller utbudssidan.

| (92) | Ur efterfrågesidans perspektiv konstaterar kommissionen om att det finns betydande skillnader i produktegenskaperna, det avsedda användningsområdet och priset mellan substrat för dieselpartikelfilter och substrat för oxideringskatalysatorer:






  a) | Som de berörda parterna visar är oxideringskatalysatorernas substrat för det mesta gjorda av icke-porös kordierit. Det material som används för oxideringskatalysatorernas substrat måste motstå en innertemperatur på ca 400 °C inuti oxideringskatalysatorn. Det referensmaterial som används för dieselpartikelfiltrens substrat är kiselkarbid. Dieselpartikelfiltrets substrat måste vara poröst för att garantera att sotet filtreras. På grund av dieselpartikelfiltrets nödvändiga regenerering måste substratet vara av ett material som motstår mycket höga temperaturer (ca 1 000 °C för metallöverdragna dieselpartikelfilter) och upprepade värmechocker. På grund av substratens olika termiska egenskaper kan kunderna därför inte växla mellan substrat för dieselpartikelfilter och substrat för oxideringskatalysatorer vid en prisökning för en av produkterna. |
| --- | --- | --- |

(92)

Ur efterfrågesidans perspektiv konstaterar kommissionen om att det finns betydande skillnader i produktegenskaperna, det avsedda användningsområdet och priset mellan substrat för dieselpartikelfilter och substrat för oxideringskatalysatorer:

a)

Som de berörda parterna visar är oxideringskatalysatorernas substrat för det mesta gjorda av icke-porös kordierit. Det material som används för oxideringskatalysatorernas substrat måste motstå en innertemperatur på ca 400 °C inuti oxideringskatalysatorn. Det referensmaterial som används för dieselpartikelfiltrens substrat är kiselkarbid. Dieselpartikelfiltrets substrat måste vara poröst för att garantera att sotet filtreras. På grund av dieselpartikelfiltrets nödvändiga regenerering måste substratet vara av ett material som motstår mycket höga temperaturer (ca 1 000 °C för metallöverdragna dieselpartikelfilter) och upprepade värmechocker. På grund av substratens olika termiska egenskaper kan kunderna därför inte växla mellan substrat för dieselpartikelfilter och substrat för oxideringskatalysatorer vid en prisökning för en av produkterna.

| b) | När det gäller priset stödjer kommissionen Saint-Gobains och den parts vars identitet inte avslöjas uppfattning i detta avseende och konstaterar att det är stor prisskillnad mellan substrat för oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter, eftersom de material som används för substrat för dieselpartikelfilter är högpresterande material vilkas produktion medför högre kostnader (exempelvis måste en icke-oxiderande sintringsugn med hög temperatur användas). Enligt de berörda parternas synpunkter ligger det genomsnittliga priset per enhet av substratet för dieselpartikelfilter på 120–180 euro (utan kostnaden för katalysatoröverdragning och kapsling), medan priset på ett substrat för oxideringskatalysatorer ligger på 12–20 euro (också utan kostnaden för katalysatoröverdragning och kapsling). En sådan prisskillnad visar att substrat för dieselpartikelfilter inte tillhör samma marknad som substrat för oxideringskatalysatorer, eftersom tillverkare av dieselpartikelfilter i nivå 2 inte kan gå över till att köpa ett substrat för oxideringskatalysatorer av tekniska skäl (vilket de annars skulle göra med tanke på prisskillnaden), och en tillverkare av oxideringskatalysatorer skulle inte byta ut ett substrat för oxideringskatalysatorer mot ett substrat för dieselpartikelfilter eftersom detta skulle ge en mycket dyrare produkt utan en oxideringsfunktion som är jämförbar med ett substrat för oxideringskatalysatorer. |
| --- | --- |

b)

När det gäller priset stödjer kommissionen Saint-Gobains och den parts vars identitet inte avslöjas uppfattning i detta avseende och konstaterar att det är stor prisskillnad mellan substrat för oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter, eftersom de material som används för substrat för dieselpartikelfilter är högpresterande material vilkas produktion medför högre kostnader (exempelvis måste en icke-oxiderande sintringsugn med hög temperatur användas). Enligt de berörda parternas synpunkter ligger det genomsnittliga priset per enhet av substratet för dieselpartikelfilter på 120–180 euro (utan kostnaden för katalysatoröverdragning och kapsling), medan priset på ett substrat för oxideringskatalysatorer ligger på 12–20 euro (också utan kostnaden för katalysatoröverdragning och kapsling). En sådan prisskillnad visar att substrat för dieselpartikelfilter inte tillhör samma marknad som substrat för oxideringskatalysatorer, eftersom tillverkare av dieselpartikelfilter i nivå 2 inte kan gå över till att köpa ett substrat för oxideringskatalysatorer av tekniska skäl (vilket de annars skulle göra med tanke på prisskillnaden), och en tillverkare av oxideringskatalysatorer skulle inte byta ut ett substrat för oxideringskatalysatorer mot ett substrat för dieselpartikelfilter eftersom detta skulle ge en mycket dyrare produkt utan en oxideringsfunktion som är jämförbar med ett substrat för oxideringskatalysatorer.

| c) | När det gäller det avsedda användningsområdet konstaterar kommissionen, på grundval av de berörda parternas synpunkter, att det primära syftet med en oxideringskatalysator är att oxidera vissa gaser i dieselavgasen till mindre skadliga ämnen genom en kemisk reaktion. Ett dieselpartikelfilters primära funktion är att filtrera bort sot genom en mekanisk process. Även om ett dieselpartikelfilter under vissa förhållanden – som en bieffekt – utför en del av oxideringskatalysatorns funktioner, kan fullständig oxideringseffekt inte uppnås utan att båda anordningarna installeras. Dessutom uppfyller en oxideringskatalysator inte ett dieselpartikelfilters funktioner, eftersom den inte filtrerar sot. Enligt vad biltillverkarna och leverantörerna till bilindustrin väntar sig, kommer oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter fortfarande att vara separata anordningar installerade bredvid varandra i avgassystemet (29). |
| --- | --- |

c)

När det gäller det avsedda användningsområdet konstaterar kommissionen, på grundval av de berörda parternas synpunkter, att det primära syftet med en oxideringskatalysator är att oxidera vissa gaser i dieselavgasen till mindre skadliga ämnen genom en kemisk reaktion. Ett dieselpartikelfilters primära funktion är att filtrera bort sot genom en mekanisk process. Även om ett dieselpartikelfilter under vissa förhållanden – som en bieffekt – utför en del av oxideringskatalysatorns funktioner, kan fullständig oxideringseffekt inte uppnås utan att båda anordningarna installeras. Dessutom uppfyller en oxideringskatalysator inte ett dieselpartikelfilters funktioner, eftersom den inte filtrerar sot. Enligt vad biltillverkarna och leverantörerna till bilindustrin väntar sig, kommer oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter fortfarande att vara separata anordningar installerade bredvid varandra i avgassystemet (29).

| d) | Den oxidering som utförs av katalysatorerna i IBIDEN HU:s substrat för dieselpartikelfilter har till syfte att ge tillräckligt höga temperaturer för att bränna bort sotet, men den har inte samma reningseffekt som en oxideringskatalysator med samtliga funktioner. Som påpekats i de berörda parternas synpunkter eliminerar IBIDEN HU:s så kallade flerfunktionella produkt inte behovet av en separat oxideringskatalysator i avgassystemet. De ungerska myndigheterna och stödmottagaren medger också att IBIDEN HU:s så kallade flerfunktionella produkt på grund av den gällande lagstiftningen fortfarande måste installeras tillsammans med oxideringskatalysatorn. |
| --- | --- |

d)

Den oxidering som utförs av katalysatorerna i IBIDEN HU:s substrat för dieselpartikelfilter har till syfte att ge tillräckligt höga temperaturer för att bränna bort sotet, men den har inte samma reningseffekt som en oxideringskatalysator med samtliga funktioner. Som påpekats i de berörda parternas synpunkter eliminerar IBIDEN HU:s så kallade flerfunktionella produkt inte behovet av en separat oxideringskatalysator i avgassystemet. De ungerska myndigheterna och stödmottagaren medger också att IBIDEN HU:s så kallade flerfunktionella produkt på grund av den gällande lagstiftningen fortfarande måste installeras tillsammans med oxideringskatalysatorn.

| e) | Kommissionen konstaterar att IBIDEN HU:s och de ungerska myndigheternas övertygelse beträffande tendensen att använda en enda kombinerad lösning (med oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter) kan återspegla den framtida utvecklingen av teknik för begränsning av utsläpp, men den återspeglar inte den rådande situationen, som är föremål för kommissionens undersökning. Alltså kommer dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer att fortsätta att samexistera och installeras tillsammans under den period som det är frågan om här (2003–2008 dvs. ett år före inledningen av och ett år efter det fullständiga genomförandet av investeringsprojektet). Som uppskattningarna av marknadsdata i en av undersökningarna visar är oxideringskatalysatorer fortfarande den viktigaste komponenten för utsläppsbegränsning som installeras in alla dieselbilar under den berörda perioden. Det bekräftas också i undersökningen att för framtida Euro 5- och Euro 6-tekniker kommer oxideringskatalysatorer att fortsätta att användas för oxidering av koldioxid, kolväte och lösliga organiska fraktioner. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen konstaterar att IBIDEN HU:s och de ungerska myndigheternas övertygelse beträffande tendensen att använda en enda kombinerad lösning (med oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter) kan återspegla den framtida utvecklingen av teknik för begränsning av utsläpp, men den återspeglar inte den rådande situationen, som är föremål för kommissionens undersökning. Alltså kommer dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer att fortsätta att samexistera och installeras tillsammans under den period som det är frågan om här (2003–2008 dvs. ett år före inledningen av och ett år efter det fullständiga genomförandet av investeringsprojektet). Som uppskattningarna av marknadsdata i en av undersökningarna visar är oxideringskatalysatorer fortfarande den viktigaste komponenten för utsläppsbegränsning som installeras in alla dieselbilar under den berörda perioden. Det bekräftas också i undersökningen att för framtida Euro 5- och Euro 6-tekniker kommer oxideringskatalysatorer att fortsätta att användas för oxidering av koldioxid, kolväte och lösliga organiska fraktioner.

| f) | Dessutom ser kommissionen att den marknadsundersökning som utförts av Frost & Sullivan, som är en oberoende industrikonsult och forskare, endast analyserar dieselpartikelfilter som en fristående produkt för behandling av partiklar och inte hänför till oxideringskatalysatorer. |
| --- | --- |

f)

Dessutom ser kommissionen att den marknadsundersökning som utförts av Frost & Sullivan, som är en oberoende industrikonsult och forskare, endast analyserar dieselpartikelfilter som en fristående produkt för behandling av partiklar och inte hänför till oxideringskatalysatorer.

| (93) | Ur utbudssidans perspektiv finns det dessutom skillnader i produktionsprocesserna för substrat för oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter. Eftersom dieselpartikelfiltrets substrat måste ha hög temperaturtålighet måste materialet (vanligen kiselkarbid) bearbetas i mycket höga temperaturer och i syrefri atmosfär. Kordierit, som till övervägande del används för substrat för oxideringskatalysatorer, sintras i luft vid en förhållandevis mycket lägre temperatur. Dessutom är substrat för oxideringskatalysatorer alltid en cylinder med bikakestruktur i ett enda block medan substrat för dieselpartikelfilter normalt bildas genom hoplimning av flera filtreringskomponenter, och dieselpartikelfiltrets kanaler är pluggade, vilket inte är fallet för oxideringskatalysatorer. Därav följer att produktionen av substrat för dieselpartikelfilter kräver en icke-oxiderande sintringsugn med hög temperatur, limningssystem och pluggningsmaskiner, och denna utrustning är inte nödvändig för produktion av substrat för oxideringskatalysatorer. Det verkar därför inte vara möjligt att producera substrat för dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer på samma produktionslinjer utan betydande merkostnader. |
| --- | --- |

(93)

Ur utbudssidans perspektiv finns det dessutom skillnader i produktionsprocesserna för substrat för oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter. Eftersom dieselpartikelfiltrets substrat måste ha hög temperaturtålighet måste materialet (vanligen kiselkarbid) bearbetas i mycket höga temperaturer och i syrefri atmosfär. Kordierit, som till övervägande del används för substrat för oxideringskatalysatorer, sintras i luft vid en förhållandevis mycket lägre temperatur. Dessutom är substrat för oxideringskatalysatorer alltid en cylinder med bikakestruktur i ett enda block medan substrat för dieselpartikelfilter normalt bildas genom hoplimning av flera filtreringskomponenter, och dieselpartikelfiltrets kanaler är pluggade, vilket inte är fallet för oxideringskatalysatorer. Därav följer att produktionen av substrat för dieselpartikelfilter kräver en icke-oxiderande sintringsugn med hög temperatur, limningssystem och pluggningsmaskiner, och denna utrustning är inte nödvändig för produktion av substrat för oxideringskatalysatorer. Det verkar därför inte vara möjligt att producera substrat för dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer på samma produktionslinjer utan betydande merkostnader.

| (94) | När det gäller det argument som IBIDEN HU och de ungerska myndigheterna lagt fram om att det finns tillverkare som producerar både oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter, och att skillnaden mellan tillverkare av oxideringskatalysatorer och tillverkare av dieselpartikelfilter därför är oskarp, anser kommissionen att det inte spelar någon roll om samma tillverkare kan producera båda produkterna eller ej. Vad som spelar roll är om samma utrustning kan användas för produktion av båda substraten utan betydande merkostnader. Detta bevisades inte av de berörda parterna eller de ungerska myndigheterna. I synnerhet lämnades inga konkreta bevis på att det finns producenter av substrat för oxideringskatalysatorer som skulle producera substrat för dieselpartikelfilter med samma utrustning utan större kompletterande investeringskostnader eller vice versa. |
| --- | --- |

(94)

När det gäller det argument som IBIDEN HU och de ungerska myndigheterna lagt fram om att det finns tillverkare som producerar både oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter, och att skillnaden mellan tillverkare av oxideringskatalysatorer och tillverkare av dieselpartikelfilter därför är oskarp, anser kommissionen att det inte spelar någon roll om samma tillverkare kan producera båda produkterna eller ej. Vad som spelar roll är om samma utrustning kan användas för produktion av båda substraten utan betydande merkostnader. Detta bevisades inte av de berörda parterna eller de ungerska myndigheterna. I synnerhet lämnades inga konkreta bevis på att det finns producenter av substrat för oxideringskatalysatorer som skulle producera substrat för dieselpartikelfilter med samma utrustning utan större kompletterande investeringskostnader eller vice versa.

| (95) | Mot bakgrund av ovanstående argument anser kommissionen att även om oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter, tillsammans med övriga komponenter (t.ex. mager NOx-fälla, vars syfte är att minska NOx i avgaserna) tillhör dieselpersonbilars eller lätta lastbilars efterbehandlingssystem/system för begränsning av dieselutsläpp, gör inte bara det faktum att de finns bredvid varandra i samma avgassystem eller påverkar varandras utveckling dem till substitut ur efterfrågesidans eller utbudssidans synpunkt, eftersom de är två separata komponenter med olika egenskaper, pris och användningsändamål. När det gäller substituerbarheten på utbudssidan finns det dessutom skillnader i produktionsprocesserna för substrat för oxideringskatalysatorer och substrat för dieselpartikelfilter, vilket leder till slutsatsen att det inte finns någon substituerbarhet mellan substrat för oxideringskatalysatorer och substrat för dieselpartikelfilter på utbudssidan. |
| --- | --- |

(95)

Mot bakgrund av ovanstående argument anser kommissionen att även om oxideringskatalysatorer och dieselpartikelfilter, tillsammans med övriga komponenter (t.ex. mager NOx-fälla, vars syfte är att minska NOx i avgaserna) tillhör dieselpersonbilars eller lätta lastbilars efterbehandlingssystem/system för begränsning av dieselutsläpp, gör inte bara det faktum att de finns bredvid varandra i samma avgassystem eller påverkar varandras utveckling dem till substitut ur efterfrågesidans eller utbudssidans synpunkt, eftersom de är två separata komponenter med olika egenskaper, pris och användningsändamål. När det gäller substituerbarheten på utbudssidan finns det dessutom skillnader i produktionsprocesserna för substrat för oxideringskatalysatorer och substrat för dieselpartikelfilter, vilket leder till slutsatsen att det inte finns någon substituerbarhet mellan substrat för oxideringskatalysatorer och substrat för dieselpartikelfilter på utbudssidan.

| (96) | På grundval av ovanstående och vid tillämpningen av detta beslut anser kommissionen att den relevanta produktmarknaden endast omfattar substrat för dieselpartikelfilter som ska installeras i avgassystemen i personbilar med dieselmotorer och lätta lastbilar. |
| --- | --- |

(96)

På grundval av ovanstående och vid tillämpningen av detta beslut anser kommissionen att den relevanta produktmarknaden endast omfattar substrat för dieselpartikelfilter som ska installeras i avgassystemen i personbilar med dieselmotorer och lätta lastbilar.

3.   Den relevanta geografiska marknaden

| (97) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet ansåg kommissionen att den relevanta geografiska marknaden borde omfatta EES på grund av skillnaderna i utsläppsregleringen och kvalitetskraven för bränsle jämfört med tredje land och den mindre andelen dieselfordon på andra viktiga bilmarknader (30). För närvarande verkar efterfrågan på anordningar för efterbehandling av avgaser för lätta dieselfordon vara mycket liten på andra marknader än EES. Med utvecklingen av mera avancerade anordningar för efterbehandling av avgaser för dieselfordon, som då kommer att uppnå kraven beträffande avgasutsläpp i en del tredje länder, väntas marknaden för anordningar för efterbehandling av avgaser inte expandera geografiskt förrän efter 2008. |
| --- | --- |

(97)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet ansåg kommissionen att den relevanta geografiska marknaden borde omfatta EES på grund av skillnaderna i utsläppsregleringen och kvalitetskraven för bränsle jämfört med tredje land och den mindre andelen dieselfordon på andra viktiga bilmarknader (30). För närvarande verkar efterfrågan på anordningar för efterbehandling av avgaser för lätta dieselfordon vara mycket liten på andra marknader än EES. Med utvecklingen av mera avancerade anordningar för efterbehandling av avgaser för dieselfordon, som då kommer att uppnå kraven beträffande avgasutsläpp i en del tredje länder, väntas marknaden för anordningar för efterbehandling av avgaser inte expandera geografiskt förrän efter 2008.

| (98) | Ingen av de berörda parterna eller de ungerska myndigheterna har bestridit den slutsatsen. På grundval av ovanstående och vid tillämpningen av detta beslut anser kommissionen att den relevanta för dieselpartikelfilter omfattar EES. |
| --- | --- |

(98)

Ingen av de berörda parterna eller de ungerska myndigheterna har bestridit den slutsatsen. På grundval av ovanstående och vid tillämpningen av detta beslut anser kommissionen att den relevanta för dieselpartikelfilter omfattar EES.

6.4.3.3   Marknadsandel

| (99) | Enligt punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002 kommer projekt som ska anmälas individuellt inte att vara berättigade till investeringsstöd om stödmottagaren har mer än 25 % av försäljningen av den relevanta produkten före investeringen eller kommer att ha mer än 25 % efter investeringen. |
| --- | --- |

(99)

Enligt punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002 kommer projekt som ska anmälas individuellt inte att vara berättigade till investeringsstöd om stödmottagaren har mer än 25 % av försäljningen av den relevanta produkten före investeringen eller kommer att ha mer än 25 % efter investeringen.

| (100) | För att undersöka om projektet är förenligt med punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002 måste stödmottagarens marknadsandel på koncernnivå före och efter investeringen analyseras. Eftersom IBIDEN HU:s investering påbörjades 2004 och produktion med full kapacitet av 2,4 miljoner enheter per år väntades uppnås 2007, undersökte kommissionen marknadsandelarna för 2003 och 2008. |
| --- | --- |

(100)

För att undersöka om projektet är förenligt med punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002 måste stödmottagarens marknadsandel på koncernnivå före och efter investeringen analyseras. Eftersom IBIDEN HU:s investering påbörjades 2004 och produktion med full kapacitet av 2,4 miljoner enheter per år väntades uppnås 2007, undersökte kommissionen marknadsandelarna för 2003 och 2008.

| (101) | De ungerska myndigheterna bekräftade att det inte finns några samarbeten och långsiktiga försäljningsavtal mellan IBIDEN och andra företag inom keramikdivisionen. |
| --- | --- |

(101)

De ungerska myndigheterna bekräftade att det inte finns några samarbeten och långsiktiga försäljningsavtal mellan IBIDEN och andra företag inom keramikdivisionen.

| (102) | De ungerska myndigheterna har lämnat marknadsdata från följande källor: Frost & Sullivan Ltd och AVL List GmbH. IBIDEN-koncernens marknadsandelar på marknaden för dieselpartikelfilter före inledningen av och efter det fullständiga genomförandet av investeringsprojektet i volym för Europa visas i tabell III.
  Tabell III
  IBIDEN:s marknadsandel på koncernnivå i Europa







  (Data i enheter) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2008 |
| IBIDEN-koncernens försäljning | (...) | (...) |
| Total marknad för dieselpartikelfilter | 702 000 | 6 340 000 |
| Andel i marknaden för dieselpartikelfilter | [...] % | [...] % |
| Källa: Frost & Sullivan Ltd (). |

(102)

De ungerska myndigheterna har lämnat marknadsdata från följande källor: Frost & Sullivan Ltd och AVL List GmbH. IBIDEN-koncernens marknadsandelar på marknaden för dieselpartikelfilter före inledningen av och efter det fullständiga genomförandet av investeringsprojektet i volym för Europa visas i tabell III.

Tabell III

IBIDEN:s marknadsandel på koncernnivå i Europa

(Data i enheter)

2003

2008

IBIDEN-koncernens försäljning

(...)

(...)

Total marknad för dieselpartikelfilter

702 000

6 340 000

Andel i marknaden för dieselpartikelfilter

[...] %

[...] %

Källa: Frost & Sullivan Ltd ().

| (103) | Det framgår de undersökningar som inlämnats av de ungerska myndigheterna att IBIDEN:s marknadsandel på koncernnivå på marknaden för dieselpartikelfilter både före och efter investeringen uppgår till [...] %–[...] % i volym i Europa (32) och därför väsentligt överstiger tröskeln på 25 % (33). Alltså iakttas inte villkoret i punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002. |
| --- | --- |

(103)

Det framgår de undersökningar som inlämnats av de ungerska myndigheterna att IBIDEN:s marknadsandel på koncernnivå på marknaden för dieselpartikelfilter både före och efter investeringen uppgår till [...] %–[...] % i volym i Europa (32) och därför väsentligt överstiger tröskeln på 25 % (33). Alltså iakttas inte villkoret i punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002.

6.4.3.4   Ökad produktionskapacitet/Tillväxtmarknadstest

| (104) | I punkt 24 i rambestämmelserna från 2002 fastställs att projekt som ska anmälas individuellt inte kommer att vara berättigade till investeringsstöd om något av villkoren i punkt 24 inte uppfylls. Även om villkoret i punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002 såsom anges ovan inte följs, har kommissionen också undersökt om investeringsprojektet uppfyller ett annat villkor, som fastställs i punkt 24.b i rambestämmelserna från 2002. Enligt punkt 24.b i rambestämmelserna från 2002 kommer projekt som ska anmälas individuellt inte att vara berättigade till investeringsstöd om den kapacitet som skapas genom projektet motsvarar mer än 5 % av marknadens storlek, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen av produkten i fråga, om inte den genomsnittliga årliga tillväxttakten i den synliga konsumtionen under de senaste fem åren legat över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES under samma period. |
| --- | --- |

(104)

I punkt 24 i rambestämmelserna från 2002 fastställs att projekt som ska anmälas individuellt inte kommer att vara berättigade till investeringsstöd om något av villkoren i punkt 24 inte uppfylls. Även om villkoret i punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002 såsom anges ovan inte följs, har kommissionen också undersökt om investeringsprojektet uppfyller ett annat villkor, som fastställs i punkt 24.b i rambestämmelserna från 2002. Enligt punkt 24.b i rambestämmelserna från 2002 kommer projekt som ska anmälas individuellt inte att vara berättigade till investeringsstöd om den kapacitet som skapas genom projektet motsvarar mer än 5 % av marknadens storlek, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen av produkten i fråga, om inte den genomsnittliga årliga tillväxttakten i den synliga konsumtionen under de senaste fem åren legat över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES under samma period.

| (105) | I detta sammanhang konstaterar kommissionen, såsom visas i tabell IV nedan, att den genomsnittliga årliga tillväxten i den synliga konsumtionen (mätt som total försäljning) av dieselpartikelfilter i Europa under de senaste fem åren legat avsevärt över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES (34).
  Tabell IV
  Tillväxtmarknadstest












  (Försäljning i enheter) |
| --- | --- |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | CAGR (35) |
| Dieselpartikelfilter | 29 000 | 290 000 | 702 000 | 1 169 000 | 1 791 000 | 2 957 000 | 152,17 % |
| BNP (miljoner euro i fasta priser 1995) (EU 27) | 8 197 605,0 | 8 295 193,5 | 8 402 482,6 | 8 610 427,6 | 8 765 680,7 | 9 027 663,9 | 1,95 % |

(105)

I detta sammanhang konstaterar kommissionen, såsom visas i tabell IV nedan, att den genomsnittliga årliga tillväxten i den synliga konsumtionen (mätt som total försäljning) av dieselpartikelfilter i Europa under de senaste fem åren legat avsevärt över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES (34).

Tabell IV

Tillväxtmarknadstest

(Försäljning i enheter)

2001

2002

2003

2004

2005

2006

CAGR (35)

Dieselpartikelfilter

29 000

290 000

702 000

1 169 000

1 791 000

2 957 000

152,17 %

BNP (miljoner euro i fasta priser 1995) (EU 27)

8 197 605,0

8 295 193,5

8 402 482,6

8 610 427,6

8 765 680,7

9 027 663,9

1,95 %

| (106) | Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det granskade stödet överensstämmer med bestämmelserna i punkt 24.b i rambestämmelserna från 2002, men såsom visas ovan överensstämmer stödet inte med bestämmelserna i punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det granskade stödet överensstämmer med bestämmelserna i punkt 24.b i rambestämmelserna från 2002, men såsom visas ovan överensstämmer stödet inte med bestämmelserna i punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002.

6.5   Negativa effekter av stödet samt slutsats

| (107) | Enligt bestämmelserna om regionalstöd hade stöd till ett belopp av 7 411 828 735 ungerska forinter (29,73 miljoner euro) i nuvärde (11 745 422 640 ungerska forinter eller 47,12 miljoner euro i nominellt värde) redan beviljats IBIDEN HU grundat på de befintliga regionala stödprogrammen (36) upp till det individuella tröskelvärde för anmälan som fastställs i punkt 24 i rambestämmelserna från 2002. Stödbeloppet, som omfattas av denna anmälan, utgörs av skillnaden mellan det totala stödbeloppet och det stöd som redan beviljats, dvs. 2 381 981 198 ungerska forinter (9,56 miljoner euro) i nuvärde (i nominellt värde uppgår detta belopp till 3 845 801 110 ungerska forinter eller 15,43 miljoner euro). |
| --- | --- |

(107)

Enligt bestämmelserna om regionalstöd hade stöd till ett belopp av 7 411 828 735 ungerska forinter (29,73 miljoner euro) i nuvärde (11 745 422 640 ungerska forinter eller 47,12 miljoner euro i nominellt värde) redan beviljats IBIDEN HU grundat på de befintliga regionala stödprogrammen (36) upp till det individuella tröskelvärde för anmälan som fastställs i punkt 24 i rambestämmelserna från 2002. Stödbeloppet, som omfattas av denna anmälan, utgörs av skillnaden mellan det totala stödbeloppet och det stöd som redan beviljats, dvs. 2 381 981 198 ungerska forinter (9,56 miljoner euro) i nuvärde (i nominellt värde uppgår detta belopp till 3 845 801 110 ungerska forinter eller 15,43 miljoner euro).

| (108) | I punkt 24 i rambestämmelserna från 2002 fastställs att projekt som ska anmälas individuellt inte kommer att vara berättigade till investeringsstöd om något av villkoren i punkt 24 inte uppfylls. Såsom konstateras ovan överensstämmer det stöd som granskas inte med bestämmelserna i punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002 eftersom IBIDEN:s marknadsandel på koncernnivå på marknaden för dieselpartikelfilter i Europa både före och efter investeringen väsentligt överstiger tröskeln på 25 %. |
| --- | --- |

(108)

I punkt 24 i rambestämmelserna från 2002 fastställs att projekt som ska anmälas individuellt inte kommer att vara berättigade till investeringsstöd om något av villkoren i punkt 24 inte uppfylls. Såsom konstateras ovan överensstämmer det stöd som granskas inte med bestämmelserna i punkt 24.a i rambestämmelserna från 2002 eftersom IBIDEN:s marknadsandel på koncernnivå på marknaden för dieselpartikelfilter i Europa både före och efter investeringen väsentligt överstiger tröskeln på 25 %.

| (109) | IBIDEN:s stora marknadsandel återspeglar företagets aktuella ställning på marknaden för dieselpartikelfilter. Enligt den undersökning som utförts av Frost & Sullivan Ltd (”F&S”) (37) och synpunkter från de berörda parterna har IBIDEN en enastående ställning på den europeiska marknaden för dieselpartikelfilter, eftersom företaget är den ena av de två största tillverkarna av filtersubstrat i världen (den andra stora tillverkaren är NGK). Kommissionen konstaterar att marknaden för dieselpartikelfilter i Europa har haft en enorm tillväxt de senaste åren eftersom alla fordonstillverkare inför denna teknik för att uppfylla Euroutsläppsgränserna. Det är en synnerligen lönsam marknad där en stark utveckling även verkar vara garanterad i framtiden. Det stöd som omfattas av denna anmälan skulle stärka IBIDENS ledande ställning på denna marknad ännu mer och göra det svårare för nya aktörer att befästa sin ställning på denna marknad. Det stöd som omfattas av denna anmälan skulle därför kunna skapa betydande snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(109)

IBIDEN:s stora marknadsandel återspeglar företagets aktuella ställning på marknaden för dieselpartikelfilter. Enligt den undersökning som utförts av Frost & Sullivan Ltd (”F&S”) (37) och synpunkter från de berörda parterna har IBIDEN en enastående ställning på den europeiska marknaden för dieselpartikelfilter, eftersom företaget är den ena av de två största tillverkarna av filtersubstrat i världen (den andra stora tillverkaren är NGK). Kommissionen konstaterar att marknaden för dieselpartikelfilter i Europa har haft en enorm tillväxt de senaste åren eftersom alla fordonstillverkare inför denna teknik för att uppfylla Euroutsläppsgränserna. Det är en synnerligen lönsam marknad där en stark utveckling även verkar vara garanterad i framtiden. Det stöd som omfattas av denna anmälan skulle stärka IBIDENS ledande ställning på denna marknad ännu mer och göra det svårare för nya aktörer att befästa sin ställning på denna marknad. Det stöd som omfattas av denna anmälan skulle därför kunna skapa betydande snedvridning av konkurrensen.

| (110) | På grundval av redogörelsen ovan drar kommissionen slutsatsen att det stöd som omfattas av denna anmälan inte är förenligt med den gemensamma marknaden. Eftersom stödet på 2 381 981 198 ungerska forinter (9,56 miljoner euro) i nuvärde (i nominellt värde uppgår detta belopp till 3 845 801 110 ungerska forinter eller 15,43 miljoner euro) inte har beviljats behöver det inte återkrävas. |
| --- | --- |

(110)

På grundval av redogörelsen ovan drar kommissionen slutsatsen att det stöd som omfattas av denna anmälan inte är förenligt med den gemensamma marknaden. Eftersom stödet på 2 381 981 198 ungerska forinter (9,56 miljoner euro) i nuvärde (i nominellt värde uppgår detta belopp till 3 845 801 110 ungerska forinter eller 15,43 miljoner euro) inte har beviljats behöver det inte återkrävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Ungern planerar att genomföra för IBIDEN Hungary Gyártó Kft. till ett belopp av 2 381 981 198 i nuvärde (3 845 801 110 ungerska forinter i nominellt värde) är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Detta stöd får därför inte genomföras.

Artikel 2

Ungern ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 30 april 2008.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 224, 25.9.2007, s. 2.

1

(2)  Meddelande från kommissionen – Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (EGT C 70, 19.3.2002, s. 8), ändrat genom kommissionens meddelande om ändring av de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt (2002) för att upprätta en lista över sektorer med strukturella problem och ett förslag om lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 88.1 i EG-fördraget avseende motorfordons- och syntetfibersektorn (EUT C 263, 1.11.2003, s. 3).

2

(3)  Se not 1.

3

(4)  Kommissionens skrivelse av den 9 juli 2004, K(2004) 2773/5 beträffande HU 12/2003 – Regionalstödskarta för Ungern för perioden 1 maj 2004–31 december 2006.

4

(5)  Budgetåret slutade den 31 mars 2006.

5

(6)  För att säkerställa insyn och effektiv övervakning av regionalstöd till stora investeringsprojekt fastställs i punkt 36 i MSF 2002 en särskild ”öppenhetsmekanism”. Enligt öppenhetsmekanismen måste medlemsstaterna lämna information i ett standardformulär när stöd beviljas inom ramen för MSF 2002 för icke lönsamma projekt med stödberättigade kostnader som överstiger 50 miljoner euro.

6

(7)  Enligt bestämmelserna i bakomliggande stödprogram beräknat på grundval av en valutakurs på 249,28 ungerska forinter/euro (giltigt den 31 augusti 2004) och en referensräntesats på 8,59 %.

7

(8)  Omfattas av tystnadsplikt.

8

(9)  HU 1/2003 ”Öronmärkt program för att främja investeringar” inlämnades enligt interimsförfarandet och antogs av kommissionen som befintligt stöd i den mening som avses i bilaga IV kapitel 3 punkt 1.c (under artikel 22) i fördraget om Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen.

9

(10)  HU 3/2004 ”Program för skatteförmån för utveckling” inlämnades enligt interimsförfarandet och antogs av kommissionen som befintligt stöd i den mening som avses i bilaga IV kapitel 3 punkt 1.c (under artikel 22) i fördraget om Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen. Ändring av programmet anmäldes till kommissionen (mål nummer N 504/2004) och antogs av denna den 23 december 2004 (ref. K(2004) 5652).

10

(11)  I detta beslut beräknas nettobidragsekvivalenten (NGE) på grundval av den sedvanliga skattesatsen för företag i Ungern (16 %).

11

(12)  Skattelättnaden är begränsad när det gäller dess totala nuvärde.

12

(13)  HU 1/2003 ”Öronmärkt program för att främja investeringar” och N 504/2004 (f.d. HU 3/2004) ”Program för skatteförmån för utveckling”.

13

(14)  Skillnaderna i det avsedda användningsområdet mellan slutprodukterna, dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer för dieselmotorer, avspeglar de olika användningsområdena för deras respektive substrat. I beslutet kommer i det följande dieselpartikelfilter att användas alternativt till substrat för dieselpartikelfilter.

14

(15)  ”Strategic analysis of the European market for Diesel Particulate Filters”, oktober 2006. Firman Frost & Sullivan är verksam inom marknads-/industrirådgivning och -forskning.

15

(16)  ”Market survey on PM reduction after-treatment devices”, mars 2007. AVL List är nära involverat i konstruktion och utveckling av förbränningsmotorer. I undersökningen, som IBIDEN HU gett AVL i uppdrag för detta ärende, hävdas att både oxideringskatalysatorer för dieselmotorer och dieselpartikelfilter tillhör samma relevanta produktmarknad, men uppgifterna och analysen i AVL-undersökningen bekräftar inte detta, dvs. olika delar/uppgifter i undersökningen visar på att det saknas substituerbarhet, och inte motsatsen.

16

(17)  EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

17

(18)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

18

(19)  Begreppet kommande generationer av produkten används av IBIDEN HU för att hänvisa till den tekniska utvecklingen.

19

(20)  När det gäller oxideringskatalysatorernas marknadspris på 102 euro, såsom fastställs i AVL-undersökningen, verkar det emellertid avse priset för en oxideringskatalysator efter metallöverdragning även i nivå 2, och priset på oxideringskatalysatorernas substrat skulle därför behöva justeras nedåt på samma sätt som IBIDEN justerade priserna för dieselpartikelfiltrens substrat.

20

(21)  Skillnaderna i det avsedda användningsområdet mellan slutprodukterna, dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer för dieselmotorer, avspeglar de olika användningsområdena för deras respektive substrat.

21

(22)  EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

22

(23)  HU 1/2003 ”Öronmärkt program för att främja investeringar” och N 504/2004 (f.d. HU 3/2004) ”Program för skatteförmån för utveckling”.

23

(24)  Eftersom investeringsprojekt kan fortsätta i flera år beräknas treårsperioden i princip från det att arbetet inom varje projekt inleds.

24

(25)  Dieselpartikelfilter krävs inte ännu i den gällande europeiska lagstiftningen, men installeras redan i vissa motorfordon. Från och med september 2009 kommer nya gränsvärden att bli obligatoriska för nya typer av personbilar med dieselmotorer (kategori M1) och lätta nyttofordon (kategori N1 klass I) med en referensmassa på högst 2 610 kg (dessa gränsvärden kommer att gälla för klasserna II och III av fordon i kategorierna N1 och N2 från och med september 2010). I praktiken kommer detta att resultera i att dieselpartikelfilter installeras för att uppfylla gränsvärdena.

25

1

1

1

2

(26)  De ungerska myndigheterna har bekräftat att IBIDEN Deutschland GmbH är ett handels- och försäljningsbolag som inte producerar delar till avgassystem. Inget annat av IBIDEN-koncernens företag utför någon ytterligare bearbetning av de delar som IBIDEN HU producerat.

26

(27)  SOF: lösliga organiska fraktioner som organiskt material som kommer från motorsmörjmedel och från bränsle.

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 171, 29.6.2007, s. 1).

28

(29)  Denna trend framhävs, som Saint-Gobain visar, av de olika presentationer vid flera expertforum som 2007 hölls av General Motors, DaimlerChrysler, Johnson Matthey, Hyundai och Arvin Meritor.

29

(30)  Enligt AVL:s marknadsundersökning behöver moderna efterbehandlingssystem för avgas svavelfritt dieselbränsle för att vara effektiva och driftsäkra. Dieselbränsle med låg svavelhalt lanserades i EU 2005 och blir obligatoriskt 2009.

30

(31)  Data som sammanställts av AVL visar en något mindre marknad än F&S och skulle resultera i bristande överstämmelse eftersom stödmottagarens försäljningsvolym i Europa före investeringen (dvs. 2003) är större än den totala försäljning som uppskattats av AVL. För marknaden för partikelfilter användes därför siffrorna i F&S-undersökningen där det inte uppkom någon sådan bristande överensstämmelse. Att använda de högre F&S-uppgifterna gynnar dessutom stödmottagaren, men även med detta scenario ligger marknadsandelarna en bra bit över 25 %. F&S-undersökningen hänför sig direkt till det antal dieselpartikelfilter som sålts eller väntas bli sålda på marknaden med alla tillverkare av dieselpartikelfilter medräknade. Det ska också påpekas att även om undersökningarna avser dieselpartikelfilter, dvs. den färdiga produkten i följande marknadsled, är mängden sålda substrat i praktiken lika med antalet sålda dieselpartikelfilter.

31

(32)  IBIDEN HU:s keramiska substrat är en mellanprodukt som ska behandlas vidare (dvs. metallöverdragning, kapsling) i värdekedjans följande nivåer (utförs av oberoende företag). Eftersom en värdeberäkning av uppgifterna i de inlämnade undersökningarna endast avser färdiga dieselpartikelfilter vilkas pris är avsevärt högre än priset på IBIDEN:s produkt, och eftersom inga tillförlitliga uppgifter har lämnats med avseende på mellanproduktens pris, anser kommissionen i detta fall att undersökning med avseende på volym bör användas. I vilket fall som helst, om IBIDEN säljer substrat för dieselpartikelfilter till nära det genomsnittliga marknadspriset skulle marknadsandelarna i värde var jämförbara.

32

(33)  Enligt uppgifter från Saint-Gobain ligger IBIDEN:s marknadsandel, även på en hypotetisk marknad som omfattar substrat för både dieselpartikelfilter och oxideringskatalysatorer (DPF- + DOC-marknaden), på över 25 % i värde i EES. Detta argument bekräftas dock inte av AVL:s undersökning (som beställdes av stödmottagaren), eftersom den visar avsevärt högre priser på dieselpartikelfilter, och därför understiger en marknadsandel i värde fortfarande 25 % på den kombinerade marknaden (beträffande marknadspriset på oxideringskatalysatorer enligt AVL:s undersökning förefaller det dock som om detta avser priset på oxideringskatalysatorer efter metallöverdragningen i nivå 2, vilket skulle förklara det avsevärt högre priset jämfört med det som Saint-Gobain angav för substrat). På grundval av tillgänglig information kan det därför inte avgöras om IBIDEN:s marknadsandel, på en sådan hypotetisk marknad skulle överstiga eller understiga 25 % i värde i EES.

33

(34)  Av praktiska skäl var det BNP-siffrorna för EU-27 som beaktades.

34

(35)  CAGR: Compound annual growth rate.

35

(36)  HU 1/2003 ”Öronmärkt program för att främja investeringar” och N 504/2004 (f.d. HU 3/2004) ”Program för skatteförmån för utveckling”.

36

(37)  ”Strategic analysis of the European market for Diesel Particulate Filters”, oktober 2006. Firman Frost & Sullivan är verksam inom marknads-/industrirådgivning och -forskning.

37

---

| 4.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/50

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 31 oktober 2008

om ändring av tidsfristen för att lägga fram dokumentation om vissa ämnen som ska granskas inom det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i direktiv 98/8/EG

[delgivet med nr K(2008) 6266]

(Text av betydelse för EES)

(2008/831/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG.

| (2) | För ett antal kombinationer av ämnen och produkttyper i denna förteckning har antingen alla deltagare dragit sig ur eller den rapporterande medlemsstat som utsetts för utvärderingen inte tagit emot någon dokumentation inom den tidsfrist som anges i artikel 9.2 c i förordning (EG) nr 1451/2007. |
| --- | --- |

(2)

För ett antal kombinationer av ämnen och produkttyper i denna förteckning har antingen alla deltagare dragit sig ur eller den rapporterande medlemsstat som utsetts för utvärderingen inte tagit emot någon dokumentation inom den tidsfrist som anges i artikel 9.2 c i förordning (EG) nr 1451/2007.

| (3) | Kommissionen har således i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1451/2007 informerat medlemsstaterna om detta. Informationen offentliggjordes även på elektronisk väg den 8 november 2007. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har således i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1451/2007 informerat medlemsstaterna om detta. Informationen offentliggjordes även på elektronisk väg den 8 november 2007.

| (4) | Inom tre månader från det elektroniska offentliggörandet av informationen uttryckte vissa företag intresse för att ta över deltagarens roll för vissa av de berörda ämnena och produkttyperna i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1451/2007. |
| --- | --- |

(4)

Inom tre månader från det elektroniska offentliggörandet av informationen uttryckte vissa företag intresse för att ta över deltagarens roll för vissa av de berörda ämnena och produkttyperna i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1451/2007.

| (5) | I enlighet med artikel 12.3 andra stycket i den förordningen bör därför en ny tidsfrist fastställas för inlämning av dokumentation om dessa ämnen och produkttyper. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 12.3 andra stycket i den förordningen bör därför en ny tidsfrist fastställas för inlämning av dokumentation om dessa ämnen och produkttyper.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ämnen och produkttyper som anges i bilagan ska den nya tidsfristen för inlämning av dokumentation vara den 1 december 2009.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 31 oktober 2008.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

BILAGA

Ämnen och produkttyper med ny tidsfrist, den 1 december 2009, för inlämning av dokumentation

| Namn | EG-nummer | CAS-nummer | Produkttyp | Rapporterande medlemsstat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,2-benzisotiazol-3(2H)-on | 220-120-9 | 2634-33-5 | 2 | ES |
| 2,2′-ditiobis(N-metyl)benzamid | 219-768-5 | 2527-58-4 | 6 | PL |
| 2,2′-ditiobis(N-metyl)benzamid | 219-768-5 | 2527-58-4 | 13 | PL |
| Metyletylketonperoxid | 215-661-2 | 1338-23-4 | 1 | HU |
| Metyletylketonperoxid | 215-661-2 | 1338-23-4 | 2 | HU |
| Metyletylketonperoxid | 215-661-2 | 1338-23-4 | 3 | HU |
| Metyletylketonperoxid | 215-661-2 | 1338-23-4 | 6 | HU |
| 2-kloracetamid | 201-174-2 | 79-07-2 | 3 | EE |
| 2-kloracetamid | 201-174-2 | 79-07-2 | 6 | EE |
| 2-kloracetamid | 201-174-2 | 79-07-2 | 13 | EE |
| Dodecylguanidinklorid | 237-030-0 | 13590-97-1 | 6 | ES |
| Etylenoxid | 200-849-9 | 75-21-8 | 2 | NO |
| Glyoxal | 203-474-9 | 107-22-2 | 2 | FR |
| Glyoxal | 203-474-9 | 107-22-2 | 3 | FR |
| Glyoxal | 203-474-9 | 107-22-2 | 4 | FR |
| Hexa-2,4-diensyra / sorbinsyra | 203-768-7 | 110-44-1 | 6 | DE |
| Blandning av cis- och trans-p-mentan-3,8-diol / citridiol | 255-953-7 | 42822-86-6 | 1 | UK |
| Blandning av cis- och trans-p-mentan-3,8-diol / citridiol | 255-953-7 | 42822-86-6 | 2 | UK |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 1 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 5 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 6 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 13 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 1 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 5 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 6 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 13 | FR |
| Polyvinylpyrrolidonjod | Polymer | 25655-41-8 | 1 | SE |
| Kalium-(E,E)-hexa-2,4-dienoat | 246-376-1 | 24634-61-5 | 6 | DE |
| 2-pyridintiol-1-oxid, natriumsalt | 223-296-5 | 3811-73-2 | 2 | SE |
| 2-pyridintiol-1-oxid, natriumsalt | 223-296-5 | 3811-73-2 | 3 | SE |
| Salicylsyra | 200-712-3 | 69-72-7 | 1 | LT |
| Salicylsyra | 200-712-3 | 69-72-7 | 2 | LT |
| Salicylsyra | 200-712-3 | 69-72-7 | 3 | LT |
| Salicylsyra | 200-712-3 | 69-72-7 | 4 | LT |
| Kiseldioxid, amorf | 231-545-4 | 7631-86-9 | 3 | FR |
| Silverklorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 3 | SE |
| Silverklorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 4 | SE |
| Silverklorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 5 | SE |
| Silverklorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 13 | SE |
| Svaveldioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 1 | DE |
| Svaveldioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 2 | DE |
| Svaveldioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 4 | DE |
| Svaveldioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 5 | DE |
| Svaveldioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 6 | DE |
| Svaveldioxid | 231-195-2 | 7446-09-5 | 13 | DE |
| Tiabendazol | 205-725-8 | 148-79-8 | 2 | ES |
| Tiabendazol | 205-725-8 | 148-79-8 | 13 | ES |
| Triklosan | 222-182-2 | 3380-34-5 | 3 | DK |
| Polymer av formaldehyd och akrolein | Polymer | 26781-23-7 | 3 | HU |

Namn

EG-nummer

CAS-nummer

Produkttyp

Rapporterande medlemsstat

1,2-benzisotiazol-3(2H)-on

220-120-9

2634-33-5

2

ES

2,2′-ditiobis(N-metyl)benzamid

219-768-5

2527-58-4

6

PL

2,2′-ditiobis(N-metyl)benzamid

219-768-5

2527-58-4

13

PL

Metyletylketonperoxid

215-661-2

1338-23-4

1

HU

Metyletylketonperoxid

215-661-2

1338-23-4

2

HU

Metyletylketonperoxid

215-661-2

1338-23-4

3

HU

Metyletylketonperoxid

215-661-2

1338-23-4

6

HU

2-kloracetamid

201-174-2

79-07-2

3

EE

2-kloracetamid

201-174-2

79-07-2

6

EE

2-kloracetamid

201-174-2

79-07-2

13

EE

Dodecylguanidinklorid

237-030-0

13590-97-1

6

ES

Etylenoxid

200-849-9

75-21-8

2

NO

Glyoxal

203-474-9

107-22-2

2

FR

Glyoxal

203-474-9

107-22-2

3

FR

Glyoxal

203-474-9

107-22-2

4

FR

Hexa-2,4-diensyra / sorbinsyra

203-768-7

110-44-1

6

DE

Blandning av cis- och trans-p-mentan-3,8-diol / citridiol

255-953-7

42822-86-6

1

UK

Blandning av cis- och trans-p-mentan-3,8-diol / citridiol

255-953-7

42822-86-6

2

UK

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

1

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

5

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

6

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

13

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

1

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

5

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

6

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

13

FR

Polyvinylpyrrolidonjod

Polymer

25655-41-8

1

SE

Kalium-(E,E)-hexa-2,4-dienoat

246-376-1

24634-61-5

6

DE

2-pyridintiol-1-oxid, natriumsalt

223-296-5

3811-73-2

2

SE

2-pyridintiol-1-oxid, natriumsalt

223-296-5

3811-73-2

3

SE

Salicylsyra

200-712-3

69-72-7

1

LT

Salicylsyra

200-712-3

69-72-7

2

LT

Salicylsyra

200-712-3

69-72-7

3

LT

Salicylsyra

200-712-3

69-72-7

4

LT

Kiseldioxid, amorf

231-545-4

7631-86-9

3

FR

Silverklorid

232-033-3

7783-90-6

3

SE

Silverklorid

232-033-3

7783-90-6

4

SE

Silverklorid

232-033-3

7783-90-6

5

SE

Silverklorid

232-033-3

7783-90-6

13

SE

Svaveldioxid

231-195-2

7446-09-5

1

DE

Svaveldioxid

231-195-2

7446-09-5

2

DE

Svaveldioxid

231-195-2

7446-09-5

4

DE

Svaveldioxid

231-195-2

7446-09-5

5

DE

Svaveldioxid

231-195-2

7446-09-5

6

DE

Svaveldioxid

231-195-2

7446-09-5

13

DE

Tiabendazol

205-725-8

148-79-8

2

ES

Tiabendazol

205-725-8

148-79-8

13

ES

Triklosan

222-182-2

3380-34-5

3

DK

Polymer av formaldehyd och akrolein

Polymer

26781-23-7

3

HU

---

| 4.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/53

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 november 2008

om att inte ta upp bromukonazol i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne

[delgivet med nr K(2008) 6290]

(Text av betydelse för EES)

(2008/832/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 8.2 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram.

| (2) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår bromukonazol. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår bromukonazol.

| (3) | Effekterna av bromukonazol på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 1490/2002 för ett antal av de användningsområden som anmälaren föreslagit. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1490/2002 ska lämna relevanta bedömningsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa). För bromukonazol utsågs Belgien till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 14 november 2005. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av bromukonazol på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 1490/2002 för ett antal av de användningsområden som anmälaren föreslagit. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1490/2002 ska lämna relevanta bedömningsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa). För bromukonazol utsågs Belgien till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 14 november 2005.

| (4) | Bedömningsrapporten granskades av medlemsstaterna och Efsa inom dess arbetsgrupp för utvärdering och lades fram för kommissionen den 26 mars 2008 i form av Efsas slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet bromukonazol (4). Medlemsstaterna och kommissionen granskade rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och den färdigställdes slutgiltigt den 11 juli 2008 som kommissionens granskningsrapport om bromukonazol. |
| --- | --- |

(4)

Bedömningsrapporten granskades av medlemsstaterna och Efsa inom dess arbetsgrupp för utvärdering och lades fram för kommissionen den 26 mars 2008 i form av Efsas slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet bromukonazol (4). Medlemsstaterna och kommissionen granskade rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och den färdigställdes slutgiltigt den 11 juli 2008 som kommissionens granskningsrapport om bromukonazol.

| (5) | Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Utifrån tillgängliga uppgifter gick det bl.a. inte att bedöma den eventuella kontamineringen av ytvattnet och grundvattnet. Det finns dessutom ekotoxikologiska problem i och med den stora risken för vattenlevande organismer. På grundval av den tillgängliga informationen var det således inte möjligt att avgöra om bromukonazol uppfyllde kraven för att tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(5)

Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Utifrån tillgängliga uppgifter gick det bl.a. inte att bedöma den eventuella kontamineringen av ytvattnet och grundvattnet. Det finns dessutom ekotoxikologiska problem i och med den stora risken för vattenlevande organismer. På grundval av den tillgängliga informationen var det således inte möjligt att avgöra om bromukonazol uppfyllde kraven för att tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (6) | Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som har granskats omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna emellertid inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som utvärderats vid Efsas expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som har granskats omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna emellertid inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som utvärderats vid Efsas expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG.

| (7) | Bromukonazol bör därför inte tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Bromukonazol bör därför inte tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (8) | Det bör vidtas åtgärder för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande bromukonazol dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter. |
| --- | --- |

(8)

Det bör vidtas åtgärder för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande bromukonazol dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter.

| (9) | Om medlemsstaterna beviljar anstånd under en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas bör den perioden begränsas till högst 12 månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en odlingssäsong, vilket betyder att lantbrukarna har tillgång till växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol i 18 månader efter antagandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(9)

Om medlemsstaterna beviljar anstånd under en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas bör den perioden begränsas till högst 12 månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en odlingssäsong, vilket betyder att lantbrukarna har tillgång till växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol i 18 månader efter antagandet av detta beslut.

| (10) | Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG, vars tillämpningsföreskrifter finns i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 (5), om att ta upp bromukonazol i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG, vars tillämpningsföreskrifter finns i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 (5), om att ta upp bromukonazol i bilaga I till det direktivet.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bromukonazol ska inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG.

Artikel 2

Medlemsstaterna ska se till:

| a) | att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol återkallas senast den 3 maj 2009, |
| --- | --- |

a)

att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol återkallas senast den 3 maj 2009,

| b) | att inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol beviljas eller förnyas från och med dagen för offentliggörandet av detta beslut. |
| --- | --- |

b)

att inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol beviljas eller förnyas från och med dagen för offentliggörandet av detta beslut.

Artikel 3

Alla eventuella anstånd som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 4.6 i direktiv 91/414/EEG ska vara så kortvariga som möjligt och upphöra senast den 3 maj 2010.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 3 november 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  EGT L 224, 21.8.2002, s. 23.

3

(4)  ”Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole” (färdigställd den 26 mars 2008), EFSA Scientific Report, nr 136, 2008.

4

(5)  EUT L 15, 18.1.2008, s. 5.

5

---

4.11.2008

| 4.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---