# Euroopan unionin L 301/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 301 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta12. marraskuuta 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 301

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta12. marraskuuta 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1115/2008, annettu 11 päivänä marraskuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1116/2008, annettu 11 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen nimitysten rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Bœuf de Bazas (SMM), Kainuun rönttönen (SMM)) | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1117/2008, annettu 11 päivänä marraskuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat mainitun asetuksen IV ja IV a osastossa säädettyjä tukijärjestelmiä sekä kesannoidun maan käyttöä raaka-aineiden tuottamiseen, annetun asetuksen (EY) N:o 1973/2004 muuttamisesta | 5 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1118/2008, annettu 11 päivänä marraskuuta 2008, vilja-alalla 1 päivästä marraskuuta 2008 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1075/2008 muuttamisesta | 8 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 1115/2008, annettu 11 päivänä marraskuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 1116/2008, annettu 11 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen nimitysten rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Bœuf de Bazas (SMM), Kainuun rönttönen (SMM))

3

*

Komission asetus (EY) N:o 1117/2008, annettu 11 päivänä marraskuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat mainitun asetuksen IV ja IV a osastossa säädettyjä tukijärjestelmiä sekä kesannoidun maan käyttöä raaka-aineiden tuottamiseen, annetun asetuksen (EY) N:o 1973/2004 muuttamisesta

5

Komission asetus (EY) N:o 1118/2008, annettu 11 päivänä marraskuuta 2008, vilja-alalla 1 päivästä marraskuuta 2008 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1075/2008 muuttamisesta

8

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2008/845/EY, Euratom |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä lokakuuta 2008, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenille ja varajäsenille myönnettävien päivärahojen mukauttamisesta | 11 |
| | | 2008/846/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä marraskuuta 2008, alueiden komitean italialaisen jäsenen nimeämisestä | 12 |
| | | 2008/847/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä marraskuuta 2008, Keski-Aasian maiden kelpoisuudesta saada rahoitusta yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella toteutettuihin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta tehdyn päätöksen 2006/1016/EY nojalla | 13 |
| | | Komissio |
| | | 2008/848/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 16 päivänä heinäkuuta 2008, valtiontuesta C 14/07 (ex NN 15/07) jonka Italia on myöntän nyt NGP/Simpelle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3528)

   (
  1
  ) | 14 |
| | | 2008/849/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 6 päivänä marraskuuta 2008, yhteisön rahoitusosuudesta vuonna 2009 Maailman eläintautijärjestön OIE:n toimiin eläinten tunnistamisen ja jäljitettävyyden alalla | 22 |
| | | SUOSITUKSET |
| | | Komissio |
| | | 2008/850/EY |
| | * | Komission suositus, annettu 15 päivänä lokakuuta 2008, ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista, joista säädetään sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY 7 artiklassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 5925)

   (
  1
  ) | 23 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

2008/845/EY, Euratom

*

Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä lokakuuta 2008, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenille ja varajäsenille myönnettävien päivärahojen mukauttamisesta

11

2008/846/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä marraskuuta 2008, alueiden komitean italialaisen jäsenen nimeämisestä

12

2008/847/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä marraskuuta 2008, Keski-Aasian maiden kelpoisuudesta saada rahoitusta yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella toteutettuihin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta tehdyn päätöksen 2006/1016/EY nojalla

13

Komissio

2008/848/EY

*

Komission päätös, tehty 16 päivänä heinäkuuta 2008, valtiontuesta C 14/07 (ex NN 15/07) jonka Italia on myöntän nyt NGP/Simpelle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3528)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3528)

1

14

2008/849/EY

*

Komission päätös, tehty 6 päivänä marraskuuta 2008, yhteisön rahoitusosuudesta vuonna 2009 Maailman eläintautijärjestön OIE:n toimiin eläinten tunnistamisen ja jäljitettävyyden alalla

22

SUOSITUKSET

Komissio

2008/850/EY

*

Komission suositus, annettu 15 päivänä lokakuuta 2008, ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista, joista säädetään sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY 7 artiklassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 5925)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 5925)

1

23

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston yhteinen toiminta 2008/851/YUTP, hyväksytty 10 päivänä marraskuuta 2008, Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä | 33 |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2008/852/YOS, tehty 24 päivänä lokakuuta 2008, korruption vastaisesta yhteyspisteiden verkostosta | 38 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston yhteinen toiminta 2008/851/YUTP, hyväksytty 10 päivänä marraskuuta 2008, Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä

33

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston päätös 2008/852/YOS, tehty 24 päivänä lokakuuta 2008, korruption vastaisesta yhteyspisteiden verkostosta

38

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006) | 40 |
| | * | Oikaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1080/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1783/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006) | 40 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006)

40

*

Oikaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1080/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1783/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1115/2008,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2008,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä marraskuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 34,6 |
| MA | 56,3 |
| MK | 46,2 |
| TR | 89,1 |
| ZZ | 56,6 |
| 0707 00 05 | JO | 175,9 |
| MA | 30,8 |
| TR | 85,3 |
| ZZ | 97,3 |
| 0709 90 70 | MA | 62,9 |
| TR | 129,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0805 20 10 | MA | 83,7 |
| ZZ | 83,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 21,1 |
| MA | 75,0 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | MA | 103,9 |
| TR | 100,1 |
| ZA | 88,0 |
| ZZ | 97,3 |
| 0806 10 10 | BR | 227,1 |
| TR | 122,8 |
| US | 241,5 |
| ZA | 197,4 |
| ZZ | 197,2 |
| 0808 10 80 | AL | 32,1 |
| AR | 75,0 |
| CA | 96,0 |
| CL | 64,2 |
| MK | 37,6 |
| US | 102,2 |
| ZA | 89,5 |
| ZZ | 70,9 |
| 0808 20 50 | CN | 53,6 |
| TR | 124,9 |
| ZZ | 89,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

34,6

MA

56,3

MK

46,2

TR

89,1

ZZ

56,6

0707 00 05

JO

175,9

MA

30,8

TR

85,3

ZZ

97,3

0709 90 70

MA

62,9

TR

129,3

ZZ

96,1

0805 20 10

MA

83,7

ZZ

83,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

21,1

MA

75,0

TR

83,5

ZZ

59,9

0805 50 10

MA

103,9

TR

100,1

ZA

88,0

ZZ

97,3

0806 10 10

BR

227,1

TR

122,8

US

241,5

ZA

197,4

ZZ

197,2

0808 10 80

AL

32,1

AR

75,0

CA

96,0

CL

64,2

MK

37,6

US

102,2

ZA

89,5

ZZ

70,9

0808 20 50

CN

53,6

TR

124,9

ZZ

89,3

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1116/2008,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2008,

tiettyjen nimitysten rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Bœuf de Bazas (SMM), Kainuun rönttönen (SMM))

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskan esittämä nimitystä ”Bœuf de Bazas” koskeva rekisteröintihakemus ja Suomen esittämä nimitystä ”Kainuun rönttönen” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan esittämä nimitystä ”Bœuf de Bazas” koskeva rekisteröintihakemus ja Suomen esittämä nimitystä ”Kainuun rönttönen” koskeva rekisteröintihakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitykset on rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitykset on rekisteröitävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä olevat nimitykset.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 73, 19.3.2008, s. 26 (Bœuf de Bazas), EUVL C 74, 20.3.2008, s. 72 (Kainuun rönttönen).

2

---

LIITE

| 1. | Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:






  Luokka 1.1 | Tuore liha (ja muut eläimenosat) |
| --- | --- | --- |

1.

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.1

Tuore liha (ja muut eläimenosat)

Tuore liha (ja muut eläimenosat) RANSKA

Bœuf de Bazas (SMM)

| 2. | Asetuksen liitteessä I tarkoitetut elintarvikkeet:






  Luokka 2.4 | Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet |
| --- | --- | --- |

2.

Asetuksen liitteessä I tarkoitetut elintarvikkeet:

Luokka 2.4

Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

SUOMI

Kainuun rönttönen (SMM)

---

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1117/2008,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2008,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat mainitun asetuksen IV ja IV a osastossa säädettyjä tukijärjestelmiä sekä kesannoidun maan käyttöä raaka-aineiden tuottamiseen, annetun asetuksen (EY) N:o 1973/2004 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (1) ja erityisesti sen 110 b artiklan 2 kohdan ja 145 artiklan r alakohdan toisen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 637/2008 (2), vahvistetaan puuvillan tuotantoon sidottua tukea koskevat säännöt tuomioistuimen asiassa C-310/04 antaman tuomion mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 637/2008 (2), vahvistetaan puuvillan tuotantoon sidottua tukea koskevat säännöt tuomioistuimen asiassa C-310/04 antaman tuomion mukaisesti.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osastossa olevassa 10 a luvussa säädetään erityisesti mahdollisuudesta myöntää puuvillantuotannolle suoraa tukea. Sen vuoksi on tarpeen mukauttaa komission asetuksessa (EY) N:o 1973/2004 (3) vahvistettuja vastaavia yksityiskohtaisia sääntöjä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osastossa olevassa 10 a luvussa säädetään erityisesti mahdollisuudesta myöntää puuvillantuotannolle suoraa tukea. Sen vuoksi on tarpeen mukauttaa komission asetuksessa (EY) N:o 1973/2004 (3) vahvistettuja vastaavia yksityiskohtaisia sääntöjä.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 110 b artiklan 1 kohdassa säädetään, että viljelijän on käytettävä hyväksyttyjä lajikkeita ja viljeltävä puuvillaa jäsenvaltion hyväksymällä maatalousmaalla, jotta puuvillan hehtaarikohtaista tukea voitaisiin myöntää. Sen vuoksi olisi vahvistettava puuvillan viljelyyn soveltuvaa maatalousmaata ja lajikkeiden hyväksymistä koskevat perusteet. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 110 b artiklan 1 kohdassa säädetään, että viljelijän on käytettävä hyväksyttyjä lajikkeita ja viljeltävä puuvillaa jäsenvaltion hyväksymällä maatalousmaalla, jotta puuvillan hehtaarikohtaista tukea voitaisiin myöntää. Sen vuoksi olisi vahvistettava puuvillan viljelyyn soveltuvaa maatalousmaata ja lajikkeiden hyväksymistä koskevat perusteet.

| (4) | Puuvillan hehtaaritukea saadakseen viljelijän on kylvettävä hyväksytylle maatalousmaalle. Olisi vahvistettava kylvön määritelmä. Jotta voitaisiin määritellä puolueettomin perustein, onko kylvö tehty asianmukaisesti, jäsenvaltion olisi vahvistettava näille aloille kasvien vähimmäistiheys ottaen huomioon maaperä ja ilmasto-olot sekä alueelliset erityispiirteet. |
| --- | --- |

(4)

Puuvillan hehtaaritukea saadakseen viljelijän on kylvettävä hyväksytylle maatalousmaalle. Olisi vahvistettava kylvön määritelmä. Jotta voitaisiin määritellä puolueettomin perustein, onko kylvö tehty asianmukaisesti, jäsenvaltion olisi vahvistettava näille aloille kasvien vähimmäistiheys ottaen huomioon maaperä ja ilmasto-olot sekä alueelliset erityispiirteet.

| (5) | Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä puuvillan toimialakohtaiset tuottajaorganisaatiot puolueettomin perustein, jotka liittyvät näiden tuottajaorganisaatioiden suuruuteen ja sisäiseen organisaatioon. Toimialakohtaisen tuottajaorganisaation suuruus olisi vahvistettava ottaen huomioon, että jäsenenä olevan siementenpoistajan on voitava ottaa vastaan riittävä määrä siemenellistä puuvillaa. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä puuvillan toimialakohtaiset tuottajaorganisaatiot puolueettomin perustein, jotka liittyvät näiden tuottajaorganisaatioiden suuruuteen ja sisäiseen organisaatioon. Toimialakohtaisen tuottajaorganisaation suuruus olisi vahvistettava ottaen huomioon, että jäsenenä olevan siementenpoistajan on voitava ottaa vastaan riittävä määrä siemenellistä puuvillaa.

| (6) | Jotta vältettäisiin vaikeudet tukijärjestelmän hallinnon tasolla, tuottaja voi kuulua vain yhteen toimialakohtaiseen tuottajaorganisaatioon. Samasta syystä silloin kun toimialakohtaisen tuottajaorganisaation jäsenenä oleva tuottaja sitoutuu toimittamaan tuottamansa puuvillan, hänen olisi toimitettava se ainoastaan saman organisaation jäsenenä olevalle siementenpoistajalle. |
| --- | --- |

(6)

Jotta vältettäisiin vaikeudet tukijärjestelmän hallinnon tasolla, tuottaja voi kuulua vain yhteen toimialakohtaiseen tuottajaorganisaatioon. Samasta syystä silloin kun toimialakohtaisen tuottajaorganisaation jäsenenä oleva tuottaja sitoutuu toimittamaan tuottamansa puuvillan, hänen olisi toimitettava se ainoastaan saman organisaation jäsenenä olevalle siementenpoistajalle.

| (7) | Puuvillan tukijärjestelmä edellyttää, että jäsenvaltiot toimittavat tuottajilleen eräitä puuvillan viljelyyn liittyviä tietoja, joita ovat esimerkiksi hyväksytyt lajikkeet, maatalousmaan puolueettomat hyväksymisperusteet ja kasvien vähimmäistiheys. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kyseiset tiedot viljelijöille tiettyyn määräpäivään mennessä, jotta viljelijät saisivat tiedot ajoissa. |
| --- | --- |

(7)

Puuvillan tukijärjestelmä edellyttää, että jäsenvaltiot toimittavat tuottajilleen eräitä puuvillan viljelyyn liittyviä tietoja, joita ovat esimerkiksi hyväksytyt lajikkeet, maatalousmaan puolueettomat hyväksymisperusteet ja kasvien vähimmäistiheys. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kyseiset tiedot viljelijöille tiettyyn määräpäivään mennessä, jotta viljelijät saisivat tiedot ajoissa.

| (8) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1973/2004 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1973/2004 olisi muutettava.

| (9) | Koska asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 10 a luvussa vahvistettuja sääntöjä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009, tässä asetuksessa vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä olisi sovellettava samasta päivästä. |
| --- | --- |

(9)

Koska asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 10 a luvussa vahvistettuja sääntöjä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009, tässä asetuksessa vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä olisi sovellettava samasta päivästä.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1973/2004 17 a luku seuraavasti:

”17 a   LUKU

PUUVILLAN LAJIKOHTAINEN TUKI

171 a artikla

Maatalousmaan hyväksyminen puuvillan tuotantoa varten

Jäsenvaltioiden on vahvistettava puolueettomat perusteet, joiden perusteella maatalousmaa hyväksytään asetuksen (EY) N:o 1782/2003 110 a artiklassa säädettyä puuvillan lajikohtaista tukea varten.

Perusteiden pohjana on oltava yksi tai useampi seuraavista seikoista:

| a) | niiden alueiden maatalousekonomia, joilla puuvillan tuotanto on tärkeää; |
| --- | --- |

a)

niiden alueiden maatalousekonomia, joilla puuvillan tuotanto on tärkeää;

| b) | kyseisten pinta-alojen maaperä ja ilmasto; |
| --- | --- |

b)

kyseisten pinta-alojen maaperä ja ilmasto;

| c) | keinokastelujärjestelmät; |
| --- | --- |

c)

keinokastelujärjestelmät;

| d) | ympäristöä säästävät viljelykierrot ja viljelymenetelmät. |
| --- | --- |

d)

ympäristöä säästävät viljelykierrot ja viljelymenetelmät.

171 aa artikla

Kylvämistä varten tarkoitettujen lajikkeiden hyväksyminen

Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä viljelykasvilajien yleiseen lajikeluetteloon merkityt lajikkeet, jotka soveltuvat markkinoiden tarpeisiin.

171 ab artikla

Tukikelpoisuusedellytykset

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 110 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettu alojen kylvö katsotaan tehdyksi, jos tuloksena on kasvien vähimmäistiheys, jonka jäsenvaltio vahvistaa maaperä- ja ilmasto-olojen mukaan ja tarvittaessa alueellisten erityispiirteiden mukaan.

171 ac artikla

Maatalouskäytännöt

Jäsenvaltioiden on vahvistettava maatalouskäytäntöjä koskevia erityissääntöjä, jotka ovat tarpeen viljelysten säilyttämiseksi ja sadon korjaamiseksi tavanomaisissa kasvuolosuhteissa.

171 ad artikla

Toimialakohtaisten organisaatioiden hyväksyminen

1.   Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä vuosittain ennen 31 päivää joulukuuta seuraavan vuoden kylvöjä varten jokainen puuvillan toimialakohtainen tuottajaorganisaatio, joka jättää hakemuksen ja täyttää seuraavat edellytykset:

| a) | sen kokonaispinta-ala, joka täyttää 171 a artiklassa tarkoitetut hyväksymisedellytykset, on suurempi kuin jäsenvaltion vahvistama vähintään 4 000 hehtaarin ala, ja siihen kuuluu vähintään yksi siementenpoistoyritys; |
| --- | --- |

a)

sen kokonaispinta-ala, joka täyttää 171 a artiklassa tarkoitetut hyväksymisedellytykset, on suurempi kuin jäsenvaltion vahvistama vähintään 4 000 hehtaarin ala, ja siihen kuuluu vähintään yksi siementenpoistoyritys;

| b) | se on vahvistanut työjärjestyksensä, erityisesti liittymisedellytykset ja jäsenmaksuja koskevat vaatimukset, jotka ovat kansallisen ja yhteisön lainsäädännön mukaiset. |
| --- | --- |

b)

se on vahvistanut työjärjestyksensä, erityisesti liittymisedellytykset ja jäsenmaksuja koskevat vaatimukset, jotka ovat kansallisen ja yhteisön lainsäädännön mukaiset.

Vuoden 2009 osalta jäsenvaltioiden on kuitenkin hyväksyttävä puuvillan toimialakohtaiset tuottajaorganisaatiot viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2009.

2.   Jos havaitaan, että hyväksytty toimialakohtainen organisaatio ei täytä 1 kohdassa säädettyjä hyväksymisperusteita, jäsenvaltion on peruttava hyväksyntä, ellei kyseisten perusteiden noudattamatta jättämisen aiheuttaneita syitä korjata kohtuullisen ajan kuluessa. Jos hyväksyntä aiotaan perua, jäsenvaltion on ilmoitettava toimialakohtaiselle organisaatiolle siitä ja perumisen syistä. Jäsenvaltion on annettava toimialakohtaiselle organisaatiolle mahdollisuus esittää huomautuksensa tietyssä määräajassa. Hyväksynnän perumistapauksessa jäsenvaltion on säädettävä asianmukaisten seuraamusten soveltamisesta.

Sellaiseen hyväksyttyyn toimialakohtaiseen järjestöön, jonka hyväksyntä perutaan tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, kuuluvat viljelijät menettävät oikeutensa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 110 e artiklan 2 kohdassa säädettyyn tuen korotukseen.

171 ae artikla

Tuottajien velvollisuudet

1.   Tuottaja voi kuulua vain yhteen toimialakohtaiseen organisaatioon.

2.   Toimialakohtaisen organisaation tuottajajäsenellä on velvollisuus toimittaa tuottamansa puuvilla samaan organisaatioon kuuluvalle siementenpoistajalle.

3.   Tuottajien kuuluminen toimialakohtaiseen organisaatioon on vapaaehtoista.

171 af artikla

Tuottajille toimitettavat ilmoitukset

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava puuvillaa tuottaville viljelijöille ennen asianomaisen vuoden 31 päivää tammikuuta seuraavat tiedot:

| a) | hyväksytyt lajikkeet; kyseisen päivämäärän jälkeen 171 aa artiklan mukaisesti hyväksytyt lajikkeet on kuitenkin ilmoitettava viljelijöille ennen saman vuoden 15 päivää maaliskuuta; |
| --- | --- |

a)

hyväksytyt lajikkeet; kyseisen päivämäärän jälkeen 171 aa artiklan mukaisesti hyväksytyt lajikkeet on kuitenkin ilmoitettava viljelijöille ennen saman vuoden 15 päivää maaliskuuta;

| b) | maatalousmaan hyväksymisperusteet; |
| --- | --- |

b)

maatalousmaan hyväksymisperusteet;

| c) | 171 ab artiklassa tarkoitettu puuvillakasvien vähimmäistiheys; |
| --- | --- |

c)

171 ab artiklassa tarkoitettu puuvillakasvien vähimmäistiheys;

| d) | vaaditut maatalouskäytännöt. |
| --- | --- |

d)

vaaditut maatalouskäytännöt.

2.   Jos jonkin lajikkeen hyväksyntä perutaan, jäsenvaltion on ilmoitettava siitä viljelijöille seuraavan vuoden kylvön osalta viimeistään 31 päivänä tammikuuta.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 5.7.2008, s. 1.

2

(3)  EUVL L 345, 20.11.2004, s. 1.

3

---

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1118/2008,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2008,

vilja-alalla 1 päivästä marraskuuta 2008 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1075/2008 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vilja-alalla 1 päivästä marraskuuta 2008 kannettavat tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1075/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Vilja-alalla 1 päivästä marraskuuta 2008 kannettavat tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1075/2008 (3).

| (2) | Koska tuontitullien laskettu keskiarvo poikkeaa vahvistetusta tullista yli viisi euroa tonnilta, asetuksessa (EY) N:o 1075/2008 vahvistettuja tuontitulleja olisi mukautettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Koska tuontitullien laskettu keskiarvo poikkeaa vahvistetusta tullista yli viisi euroa tonnilta, asetuksessa (EY) N:o 1075/2008 vahvistettuja tuontitulleja olisi mukautettava vastaavasti.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1075/2008 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1075/2008 olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1075/2008 liitteet I ja II tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 12 päivästä marraskuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUVL L 294, 1.11.2008, s. 6.

3

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 12 päivästä marraskuuta 2008 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 28,01 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 8,12 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 8,12 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 28,01 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

28,01

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

8,12

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

8,12

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

28,01

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

31.10.2008-10.11.2008

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 192,55 | 120,48 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 237,49 | 227,49 | 207,49 | 116,94 |
| Palkkio Meksikon-lahdella | — | 16,03 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 14,92 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

192,55

120,48

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

237,49

227,49

207,49

116,94

Palkkio Meksikon-lahdella

—

16,03

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

14,92

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 13,10 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 12,79 EUR/t |

2.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

13,10 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

12,79 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/11

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä lokakuuta 2008,

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenille ja varajäsenille myönnettävien päivärahojen mukauttamisesta

(2008/845/EY, Euratom)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 258 artiklan neljännen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan neljännen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 9 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn pyynnön,

sekä katsoo, että on aiheellista tarkistaa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenille ja varajäsenille myönnettävät päivärahat, jotka on vahvistettu päätöksellä 81/121/ETY (1),

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan päätöksen 81/121/ETY 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

1.   Päiväraha matkapäivältä on

| — | 145 euroa jäsenille ja varajäsenille. |
| --- | --- |

—

145 euroa jäsenille ja varajäsenille.

2.   Päiväraha kokouspäivältä on

| — | 233 euroa jäsenille ja varajäsenille. |
| --- | --- |

—

233 euroa jäsenille ja varajäsenille.

3.   Jos korvaukseen oikeutettu henkilö toimittaa tyydyttävän todisteen siitä, että hänelle on koitunut kustannuksia yön yli jatkuvasta oleskelusta työskentelypaikkakunnalla, hänelle myönnetään ylimääräinen päiväraha, joka on 34 euroa.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 24 päivänä lokakuuta 2008.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä lokakuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  EYVL L 67, 12.3.1981, s. 29.

1

---

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/12

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä marraskuuta 2008,

alueiden komitean italialaisen jäsenen nimeämisestä

(2008/846/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Italian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi.

| (2) | Alueiden komiteassa on vapautunut jäsenen paikka Fabio GAVAn toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komiteassa on vapautunut jäsenen paikka Fabio GAVAn toimikauden päätyttyä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

Maria Luisa COPPOLA, Consigliere regionale – Assessore, Regione Veneto.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 4 päivänä marraskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. LAGARDE

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/13

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä marraskuuta 2008,

Keski-Aasian maiden kelpoisuudesta saada rahoitusta yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella toteutettuihin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta tehdyn päätöksen 2006/1016/EY nojalla

(2008/847/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 181 a artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston päätöksen 2006/1016/EY (1) 2 artiklan mukaisesti, kun on kyse liitteessä I luetelluista maista, joiden kohdalla on merkintä ”*”, sekä maista, joita ei ole lueteltu liitteessä I, tällaisen maan kelpoisuudesta saada yhteisön takuun piiriin kuuluvaa Euroopan investointipankin (EIP) rahoitusta päättää neuvosto tapauskohtaisesti perustamissopimuksen 181 a artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston päätöksen 2006/1016/EY (1) 2 artiklan mukaisesti, kun on kyse liitteessä I luetelluista maista, joiden kohdalla on merkintä ”*”, sekä maista, joita ei ole lueteltu liitteessä I, tällaisen maan kelpoisuudesta saada yhteisön takuun piiriin kuuluvaa Euroopan investointipankin (EIP) rahoitusta päättää neuvosto tapauskohtaisesti perustamissopimuksen 181 a artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.

| (2) | Asetuksen 2006/1016/EY liitteeseen I sisältyvien maiden, joiden kohdalla on merkintä ”*”, joukossa on viisi Keski-Aasian maata eli Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen 2006/1016/EY liitteeseen I sisältyvien maiden, joiden kohdalla on merkintä ”*”, joukossa on viisi Keski-Aasian maata eli Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan.

| (3) | Keski-Aasian maiden uutta kumppanuutta koskevassa EU:n strategiassa, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi kokouksessaan 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 2007, korostetaan, että EIP:llä olisi oltava tärkeä asema EU:ta kiinnostavien Keski-Aasiassa toteutettavien hankkeiden rahoittamisessa. |
| --- | --- |

(3)

Keski-Aasian maiden uutta kumppanuutta koskevassa EU:n strategiassa, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi kokouksessaan 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 2007, korostetaan, että EIP:llä olisi oltava tärkeä asema EU:ta kiinnostavien Keski-Aasiassa toteutettavien hankkeiden rahoittamisessa.

| (4) | Keski-Aasian maille olisi voitava myöntää EIP:n rahoitusta, koska niiden makrotaloudelliset olosuhteet ja erityisesti ulkoisen rahoitusaseman ja velanhoidon tilanne ovat kohentuneet viime vuosina vahvan taloudellisen kasvun ja varovaisen makrotalouspolitiikan ansiosta, |
| --- | --- |

(4)

Keski-Aasian maille olisi voitava myöntää EIP:n rahoitusta, koska niiden makrotaloudelliset olosuhteet ja erityisesti ulkoisen rahoitusaseman ja velanhoidon tilanne ovat kohentuneet viime vuosina vahvan taloudellisen kasvun ja varovaisen makrotalouspolitiikan ansiosta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan ovat kelpoisia saamaan yhteisön takuun piiriin kuuluvaa EIP:n rahoitusta päätöksen 2006/1016/EY mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 4 päivänä marraskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. LAGARDE

---

(1)  EUVL L 414, 30.12.2006, s. 95.

1

---

Komissio

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/14

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä heinäkuuta 2008,

valtiontuesta C 14/07 (ex NN 15/07) jonka Italia on myöntän nyt NGP/Simpelle

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3528)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/848/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut (1) asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Italia ilmoitti 14 päivänä heinäkuuta 2006 aikeestaan myöntää tukea NGP SpA:n, jäljempänä ’NGP’, rakenneuudistukseen. Puuttuvat liitteet lähetettiin 28 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio oli aiemmin saanut kolme kantelua, joiden mukaan tuki, jonka Italia aikoi myöntää NGP:lle, olisi häirinnyt synteettikuitumarkkinoita. |
| --- | --- |

(1)

Italia ilmoitti 14 päivänä heinäkuuta 2006 aikeestaan myöntää tukea NGP SpA:n, jäljempänä ’NGP’, rakenneuudistukseen. Puuttuvat liitteet lähetettiin 28 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio oli aiemmin saanut kolme kantelua, joiden mukaan tuki, jonka Italia aikoi myöntää NGP:lle, olisi häirinnyt synteettikuitumarkkinoita.

| (2) | Komissio pyysi 22 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Italia toimitti 14 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 12 päivänä helmikuuta 2007 vielä lisätietoja, jotka Italia toimitti 7 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä ja 8 päivänä maaliskuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi 22 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Italia toimitti 14 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 12 päivänä helmikuuta 2007 vielä lisätietoja, jotka Italia toimitti 7 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä ja 8 päivänä maaliskuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (3) | Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 10 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 10 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (4) | Italia esitti 16 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä omat huomautuksensa edellä mainitusta menettelystä. Komissio pyysi lisätietoja 25 päivänä lokakuuta 2007, ja Italia vastasi 23 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Italian viranomaiset ja komission edustajat pitivät kokouksen 13 päivänä joulukuuta 2007. Komissio pyysi lisäselvityksiä 8 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, johon Italia vastasi 25 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti viimeiset huomautuksensa sähköpostiviestissä 22 päivänä toukokuuta 2008. |
| --- | --- |

(4)

Italia esitti 16 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä omat huomautuksensa edellä mainitusta menettelystä. Komissio pyysi lisätietoja 25 päivänä lokakuuta 2007, ja Italia vastasi 23 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Italian viranomaiset ja komission edustajat pitivät kokouksen 13 päivänä joulukuuta 2007. Komissio pyysi lisäselvityksiä 8 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, johon Italia vastasi 25 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti viimeiset huomautuksensa sähköpostiviestissä 22 päivänä toukokuuta 2008.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (6) | Komissio sai huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti huomautukset Italialle ja sai asiaa koskevat huomautukset 21 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti huomautukset Italialle ja sai asiaa koskevat huomautukset 21 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

2.   KUVAUS

2.1   Tuensaaja

| (7) | Ilmoituksen mukaan tuensaaja on NGP, joka sijaitsee Acerrassa Campanian alueella. NGP perustettiin helmikuussa 2003, kun niin ikään Acerrassa sijaitsevan polyesterikuituja tuottavan Montefibren polyesteripolymeerin tuotanto (polymerointi) erotettiin omaksi yhtiökseen. Polyesteripolymeeri on välituote, jota käytetään muun muassa polyesterikuitujen valmistukseen. |
| --- | --- |

(7)

Ilmoituksen mukaan tuensaaja on NGP, joka sijaitsee Acerrassa Campanian alueella. NGP perustettiin helmikuussa 2003, kun niin ikään Acerrassa sijaitsevan polyesterikuituja tuottavan Montefibren polyesteripolymeerin tuotanto (polymerointi) erotettiin omaksi yhtiökseen. Polyesteripolymeeri on välituote, jota käytetään muun muassa polyesterikuitujen valmistukseen.

| (8) | NGP:llä oli kaksi tuotantolaitosta, lämpövoimala, muutamia muita laitoksia sekä tutkimuskeskus. Toisessa tuotantolaitoksessa valmistettiin dimetyylitereftalaattia. Sitä käytettiin raaka-aineena toisessa tuotantolaitoksessa eli polymerointilaitoksessa, jossa valmistettiin sulaa polymeeriä Montefibren tuotantolaitoksen käyttöön ja kiinteää polymeeriä rakeina ulkomaanmarkkinoille. |
| --- | --- |

(8)

NGP:llä oli kaksi tuotantolaitosta, lämpövoimala, muutamia muita laitoksia sekä tutkimuskeskus. Toisessa tuotantolaitoksessa valmistettiin dimetyylitereftalaattia. Sitä käytettiin raaka-aineena toisessa tuotantolaitoksessa eli polymerointilaitoksessa, jossa valmistettiin sulaa polymeeriä Montefibren tuotantolaitoksen käyttöön ja kiinteää polymeeriä rakeina ulkomaanmarkkinoille.

| (9) | Polymerisointilaitoksessa toimi kolme tuotantolinjaa, CP1, CP2 ja CP3, joista viimeksi mainittu avattiin vuonna 2003. Italia oli myöntänyt CP3:een kohdistettuihin investointeihin aluetukia 13,7 miljoonaa euroa. Tuet olivat osa komission hyväksymää aluetukijärjestelmää (3). |
| --- | --- |

(9)

Polymerisointilaitoksessa toimi kolme tuotantolinjaa, CP1, CP2 ja CP3, joista viimeksi mainittu avattiin vuonna 2003. Italia oli myöntänyt CP3:een kohdistettuihin investointeihin aluetukia 13,7 miljoonaa euroa. Tuet olivat osa komission hyväksymää aluetukijärjestelmää (3).

2.2   NGP:n taloudelliset vaikeudet

| (10) | NGP:llä on ollut perustamisestaan alkaen eri syistä johtuvia ongelmia. Vuonna 2003 tuotanto oli keskeytettävä jäähdytysjärjestelmässä ilmenneen vian vuoksi. Vaikka laitteet vaihdettiin väliaikaisiin, tuotantolaitos ei päässyt takaisin täyteen tuotantovauhtiin. NGP:n tilannetta on pahentanut dollarin kurssin heikkenemiseen liittyvä voimakas hintapaine, joka on vahvistanut euroalueen ulkopuolisten tuottajien kilpailuasemaa. |
| --- | --- |

(10)

NGP:llä on ollut perustamisestaan alkaen eri syistä johtuvia ongelmia. Vuonna 2003 tuotanto oli keskeytettävä jäähdytysjärjestelmässä ilmenneen vian vuoksi. Vaikka laitteet vaihdettiin väliaikaisiin, tuotantolaitos ei päässyt takaisin täyteen tuotantovauhtiin. NGP:n tilannetta on pahentanut dollarin kurssin heikkenemiseen liittyvä voimakas hintapaine, joka on vahvistanut euroalueen ulkopuolisten tuottajien kilpailuasemaa.

| (11) | Dimetyylitereftalaatin tuotantokustannukset olivat lisäksi suureksi osaksi kiinteitä kuluja, jotka eivät riippuneet tuotetuista määristä. Rakeina myytävän ja sulan polymeerin myynnin väheneminen merkitsi dimetyylitereftalaatin tuotannon supistumista. Tuotannon vähenemisen ansiosta yhteenlasketut tuotantokustannukset alenivat kuitenkin vain hieman, koska kiinteiden kustannusten osuus oli suuri. Dimetyylitereftalaattia tuottavan laitoksen tuotannon yksikkökustannukset puolestaan lisääntyivät merkittävästi. |
| --- | --- |

(11)

Dimetyylitereftalaatin tuotantokustannukset olivat lisäksi suureksi osaksi kiinteitä kuluja, jotka eivät riippuneet tuotetuista määristä. Rakeina myytävän ja sulan polymeerin myynnin väheneminen merkitsi dimetyylitereftalaatin tuotannon supistumista. Tuotannon vähenemisen ansiosta yhteenlasketut tuotantokustannukset alenivat kuitenkin vain hieman, koska kiinteiden kustannusten osuus oli suuri. Dimetyylitereftalaattia tuottavan laitoksen tuotannon yksikkökustannukset puolestaan lisääntyivät merkittävästi.

| (12) | NGP:n tappiot olivat 29,68 miljoonaa euroa viimeisenä kokonaisena tuotantovuonna eli vuonna 2003 ja 17,87 miljoonaa euroa vuonna 2004. Vuonna 2005 NGP sen sijaan tuotti voittoa 5,27 miljoonaa euroa lähinnä kertaluonteisten tulojen vuoksi. |
| --- | --- |

(12)

NGP:n tappiot olivat 29,68 miljoonaa euroa viimeisenä kokonaisena tuotantovuonna eli vuonna 2003 ja 17,87 miljoonaa euroa vuonna 2004. Vuonna 2005 NGP sen sijaan tuotti voittoa 5,27 miljoonaa euroa lähinnä kertaluonteisten tulojen vuoksi.

2.3   Rakenneuudistussuunnitelma

| (13) | Yrityksen johtoryhmä päätti tammikuussa 2004 keskeyttää tuotantotoiminnan ja laatia suunnitelman tehtaiden tuotantosuunnan muuttamiseksi. Tavoitteena oli vaihtaa polymerointilaitoksessa käytetty raaka-aine ja korvata itse tuotettu dimetyylitereftalaatti puhdistetulla tereftaalihapolla, jotta kustannusrakenteesta saataisiin joustavampi. Raaka-aineen vaihdosta johtuviin kuluihin arvioitiin tarvittavan 22 miljoonaa euroa. NGP:llä ei ollut riittävästi varoja, joten sillä ei ollut mahdollisuuksia toteuttaa näitä investointeja. |
| --- | --- |

(13)

Yrityksen johtoryhmä päätti tammikuussa 2004 keskeyttää tuotantotoiminnan ja laatia suunnitelman tehtaiden tuotantosuunnan muuttamiseksi. Tavoitteena oli vaihtaa polymerointilaitoksessa käytetty raaka-aine ja korvata itse tuotettu dimetyylitereftalaatti puhdistetulla tereftaalihapolla, jotta kustannusrakenteesta saataisiin joustavampi. Raaka-aineen vaihdosta johtuviin kuluihin arvioitiin tarvittavan 22 miljoonaa euroa. NGP:llä ei ollut riittävästi varoja, joten sillä ei ollut mahdollisuuksia toteuttaa näitä investointeja.

| (14) | Toukokuussa 2004 eri viranomaiset, Montefibre, NGP ja eräät muut yritykset tekivät yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa kaikki osapuolet totesivat, että on tarpeen sopia CP3-linjaan jo tehtyjen investointien turvaamisesta ja täydentämisestä. |
| --- | --- |

(14)

Toukokuussa 2004 eri viranomaiset, Montefibre, NGP ja eräät muut yritykset tekivät yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa kaikki osapuolet totesivat, että on tarpeen sopia CP3-linjaan jo tehtyjen investointien turvaamisesta ja täydentämisestä.

| (15) | Kansalliset ja alueelliset viranomaiset, NGP, Montefibre ja Edison (toinen Acerrassa sijaitseva yritys) allekirjoittivat heinäkuussa 2005 hankesopimuksen, joka koski NGP:n laitosta ja muita Acerrassa sijaitsevia toimintoja. NGP:n kannalta tärkeimmät sopimuksen osatekijät luetellaan seuraavassa. |
| --- | --- |

(15)

Kansalliset ja alueelliset viranomaiset, NGP, Montefibre ja Edison (toinen Acerrassa sijaitseva yritys) allekirjoittivat heinäkuussa 2005 hankesopimuksen, joka koski NGP:n laitosta ja muita Acerrassa sijaitsevia toimintoja. NGP:n kannalta tärkeimmät sopimuksen osatekijät luetellaan seuraavassa.

| (16) | Heinäkuussa 2005 perustettiin uusi yritys, Simpe SpA, jonka osake-enemmistö oli NGP:llä ja vähemmistöosakkaina olivat Montefibre (19,1 prosenttia osakkeista) sekä kansallinen kehitysvirasto Sviluppo Italia (9,8 prosenttia osakkeista). Simpe otti hoitaakseen NGP:n polymerointitoiminnan (eli käyttöomaisuuden ja siihen liittyvät vastattavat) sekä osan henkilöstöstä. NGP:n toiminta jatkui enää tiettyjen palvelujen toimittajana (4). |
| --- | --- |

(16)

Heinäkuussa 2005 perustettiin uusi yritys, Simpe SpA, jonka osake-enemmistö oli NGP:llä ja vähemmistöosakkaina olivat Montefibre (19,1 prosenttia osakkeista) sekä kansallinen kehitysvirasto Sviluppo Italia (9,8 prosenttia osakkeista). Simpe otti hoitaakseen NGP:n polymerointitoiminnan (eli käyttöomaisuuden ja siihen liittyvät vastattavat) sekä osan henkilöstöstä. NGP:n toiminta jatkui enää tiettyjen palvelujen toimittajana (4).

| (17) | Dimetyylitereftalaattia tuottava laitos suljettiin, ja vastaperustettu Simpe-yritys investoi CP3-linjaan tavoitteena korvata itse tuotettu dimetyylitereftalaatti uudella raaka-aineella eli puhdistetulla tereftaalihapolla, jota hankittaisiin muualta. (5) |
| --- | --- |

(17)

Dimetyylitereftalaattia tuottava laitos suljettiin, ja vastaperustettu Simpe-yritys investoi CP3-linjaan tavoitteena korvata itse tuotettu dimetyylitereftalaatti uudella raaka-aineella eli puhdistetulla tereftaalihapolla, jota hankittaisiin muualta. (5)

| (18) | Italia myönsi rahoitustukea uuteen raaka-aineeseen siirtymiseen liittyviin investointeihin yhteensä 20,87 miljoonaa euroa. Kyseiset tuet kuvataan jäljempänä. |
| --- | --- |

(18)

Italia myönsi rahoitustukea uuteen raaka-aineeseen siirtymiseen liittyviin investointeihin yhteensä 20,87 miljoonaa euroa. Kyseiset tuet kuvataan jäljempänä.

2.4   Rahoitustuki

| (19) | Ensimmäinen tuki koostui 10,75 miljoonan euron avustuksesta, josta Campanian alue myöntää 5 miljoonaa euroa ja teollisuusministeriö loput. Tuesta ilmoitettiin komissiolle 18 päivänä toukokuuta 2006. |
| --- | --- |

(19)

Ensimmäinen tuki koostui 10,75 miljoonan euron avustuksesta, josta Campanian alue myöntää 5 miljoonaa euroa ja teollisuusministeriö loput. Tuesta ilmoitettiin komissiolle 18 päivänä toukokuuta 2006.

| (20) | Toisessa tukitoimenpiteessä teollisuusministeriö myönsi 6,523 miljoonan euron lainan edullisella korolla, jonka suuruus oli 36 prosenttia viitekorosta. Lainasta ilmoitettiin komissiolle 18 päivänä toukokuuta 2006. |
| --- | --- |

(20)

Toisessa tukitoimenpiteessä teollisuusministeriö myönsi 6,523 miljoonan euron lainan edullisella korolla, jonka suuruus oli 36 prosenttia viitekorosta. Lainasta ilmoitettiin komissiolle 18 päivänä toukokuuta 2006.

| (21) | Kolmas tuki oli 3,6 miljoonan euron suuruinen Sviluppo Italian väliaikainen osakkuus Simpen riskipääomaan (9,8 prosenttia osakepääomasta). Osakkuus toteutui 5 päivänä toukokuuta 2006. Simpen kaksi muuta osakkeenomistajaa, NGP ja Montefibre, velvoitettiin ostamaan osuudet kolmen–viiden vuoden kuluessa Sviluppo Italialta nimellistä arvoa vastaavalla hinnalla, johon lisättäisiin vuosikorko eli keskipitkän tai pitkän ajan toimiin sovellettava virallinen viitekorko korotettuna vähintään kahdella prosenttiyksiköllä. |
| --- | --- |

(21)

Kolmas tuki oli 3,6 miljoonan euron suuruinen Sviluppo Italian väliaikainen osakkuus Simpen riskipääomaan (9,8 prosenttia osakepääomasta). Osakkuus toteutui 5 päivänä toukokuuta 2006. Simpen kaksi muuta osakkeenomistajaa, NGP ja Montefibre, velvoitettiin ostamaan osuudet kolmen–viiden vuoden kuluessa Sviluppo Italialta nimellistä arvoa vastaavalla hinnalla, johon lisättäisiin vuosikorko eli keskipitkän tai pitkän ajan toimiin sovellettava virallinen viitekorko korotettuna vähintään kahdella prosenttiyksiköllä.

| (22) | Kaikki kolme tukitoimenpidettä Simpen hyväksi toteutettiin. |
| --- | --- |

(22)

Kaikki kolme tukitoimenpidettä Simpen hyväksi toteutettiin.

2.5   Myöhemmät tapahtumat

| (23) | Helmikuussa 2007 espanjalainen monikansallinen kemianalan yritys La Seda de Barcelona osti Montefibren omistamat Simpen osakkeet ja sijoitti yritykseen 20,7 miljoonaa euroa lisäpääomaa; näin se sai osake-enemmistön eli 50,1 prosenttia osakkeista. Muut Simpen osakkeenomistajat ovat NGP, jolla on 43,6 prosenttia osakkeista, ja Sviluppo Italia, jolla on 6,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(23)

Helmikuussa 2007 espanjalainen monikansallinen kemianalan yritys La Seda de Barcelona osti Montefibren omistamat Simpen osakkeet ja sijoitti yritykseen 20,7 miljoonaa euroa lisäpääomaa; näin se sai osake-enemmistön eli 50,1 prosenttia osakkeista. Muut Simpen osakkeenomistajat ovat NGP, jolla on 43,6 prosenttia osakkeista, ja Sviluppo Italia, jolla on 6,3 prosenttia.

| (24) | Simpen myynti La Seda de Barcelonalle merkitsi muutoksia myös alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan. Heinäkuussa 2005 tehdyn sopimuksen mukaan (ks. edellä) Simpen piti jatkaa samalla tuotantoalalla kuin NGP eli pääasiassa tekstiilialalle tarkoitettujen polymeerien tuotannossa. La Seda de Barcelona on yksi suurimmista polyeteenitereftalaatin tuottajista EU:ssa, ja nyt tarkoituksena oli keskittää tuotanto eritoten polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitettuihin polymeereihin. |
| --- | --- |

(24)

Simpen myynti La Seda de Barcelonalle merkitsi muutoksia myös alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan. Heinäkuussa 2005 tehdyn sopimuksen mukaan (ks. edellä) Simpen piti jatkaa samalla tuotantoalalla kuin NGP eli pääasiassa tekstiilialalle tarkoitettujen polymeerien tuotannossa. La Seda de Barcelona on yksi suurimmista polyeteenitereftalaatin tuottajista EU:ssa, ja nyt tarkoituksena oli keskittää tuotanto eritoten polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitettuihin polymeereihin.

3.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

3.1   Rakenneuudistustuki

| (25) | Italia ilmoitti tuista valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (6) nojalla. Komissio totesi päätöksessään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely, että sillä oli epäilyjä siitä, täyttyivätkö yhteisön suuntaviivojen edellytykset. |
| --- | --- |

(25)

Italia ilmoitti tuista valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (6) nojalla. Komissio totesi päätöksessään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely, että sillä oli epäilyjä siitä, täyttyivätkö yhteisön suuntaviivojen edellytykset.

| (26) | Komissio esitti epäilyjä tukien myönteisestä vaikutuksesta sekä niiden hyväksyttävyydestä. Italia oli ilmoittanut tuensaajaksi NGP:n. Kaikki kolme tukea myönnettiin kuitenkin Simpelle, joka on vastaperustettu yritys eikä sille ole mahdollista myöntää rakenneuudistustukea (valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen 12 kohta). Komissio epäili tämän vuoksi, voitiinko tukia myöntää NGP:lle ja Simpelle yhtymänä. NGP oli perustanut Simpen toteuttaakseen rakenneuudistuksia niissä polymeerilaitoksissa, joille kyseiset tuet oli myönnetty. Toisaalta NGP ei ollut yhteisön pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa tarkoitettu vastaperustettu yritys vaan vaikeuksissa oleva yritys, jolle voidaan myöntää rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(26)

Komissio esitti epäilyjä tukien myönteisestä vaikutuksesta sekä niiden hyväksyttävyydestä. Italia oli ilmoittanut tuensaajaksi NGP:n. Kaikki kolme tukea myönnettiin kuitenkin Simpelle, joka on vastaperustettu yritys eikä sille ole mahdollista myöntää rakenneuudistustukea (valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen 12 kohta). Komissio epäili tämän vuoksi, voitiinko tukia myöntää NGP:lle ja Simpelle yhtymänä. NGP oli perustanut Simpen toteuttaakseen rakenneuudistuksia niissä polymeerilaitoksissa, joille kyseiset tuet oli myönnetty. Toisaalta NGP ei ollut yhteisön pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa tarkoitettu vastaperustettu yritys vaan vaikeuksissa oleva yritys, jolle voidaan myöntää rakenneuudistustukea.

| (27) | Vaikka NGP:n ja Simpen voitaisiin katsoa muodostavan tukiin oikeutetun yhtymän, komissio on esittänyt epäilyjä siitä, täyttyvätkö muut valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa vahvistetut perusteet. Italia ei esimerkiksi ole esittänyt Simpen eikä NGP:n osalta rakenneuudistussuunnitelmia, jotka täyttäisivät kaikki suuntaviivojen 3.2.2 kohdan vaatimukset. Italian esittämään Simpeä koskevaan liiketoimintasuunnitelmaan ei sisältynyt yksityiskohtaista markkinatutkimusta eikä analyysiä yrityksen erityisistä vahvuuksista ja heikkouksista. Komissio totesi kuitenkin, että Simpe oli tällä välin myyty toiselle yritykselle, eikä pystynyt kyseisessä tilanteessa arvioimaan kaupan seurauksia. Italia ei ollut toimittanut tietoja toteutettavien NGP:n rakenneuudistustoimien kustannuksista tai niiden tarkasta rahoituksesta. Komissio epäili saatavilla olevien tietojen perusteella, etteivät elinkelpoisuuden palauttamista koskevat edellytykset täyttyneet. |
| --- | --- |

(27)

Vaikka NGP:n ja Simpen voitaisiin katsoa muodostavan tukiin oikeutetun yhtymän, komissio on esittänyt epäilyjä siitä, täyttyvätkö muut valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa vahvistetut perusteet. Italia ei esimerkiksi ole esittänyt Simpen eikä NGP:n osalta rakenneuudistussuunnitelmia, jotka täyttäisivät kaikki suuntaviivojen 3.2.2 kohdan vaatimukset. Italian esittämään Simpeä koskevaan liiketoimintasuunnitelmaan ei sisältynyt yksityiskohtaista markkinatutkimusta eikä analyysiä yrityksen erityisistä vahvuuksista ja heikkouksista. Komissio totesi kuitenkin, että Simpe oli tällä välin myyty toiselle yritykselle, eikä pystynyt kyseisessä tilanteessa arvioimaan kaupan seurauksia. Italia ei ollut toimittanut tietoja toteutettavien NGP:n rakenneuudistustoimien kustannuksista tai niiden tarkasta rahoituksesta. Komissio epäili saatavilla olevien tietojen perusteella, etteivät elinkelpoisuuden palauttamista koskevat edellytykset täyttyneet.

| (28) | Italia ei ollut ilmoittanut Simpeen tai NGP:hen liittyvistä vastasuoritteista, minkä vuoksi komissio epäili, noudatettiinko kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämistä koskevia ehtoja. Komissiolla ei myöskään ollut rakenneuudistusten kokonaiskustannuksista tai tuensaajan omasta osuudesta tietoja, joita olisi tarvittu sen määrittelemiseen, oliko tuki mahdollisimman vähäinen, kuten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa edellytetään. |
| --- | --- |

(28)

Italia ei ollut ilmoittanut Simpeen tai NGP:hen liittyvistä vastasuoritteista, minkä vuoksi komissio epäili, noudatettiinko kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämistä koskevia ehtoja. Komissiolla ei myöskään ollut rakenneuudistusten kokonaiskustannuksista tai tuensaajan omasta osuudesta tietoja, joita olisi tarvittu sen määrittelemiseen, oliko tuki mahdollisimman vähäinen, kuten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa edellytetään.

| (29) | Italia oli ilmoittanut Sviluppo Italian tekemän pääomasijoituksen alun perin tukena, mutta todennut myöhemmin, että sijoitus oli markkinaperiaatteen mukainen eikä siis muodostanut tukea. Komissiolla oli väitteisiin liittyviä epäilyjä. |
| --- | --- |

(29)

Italia oli ilmoittanut Sviluppo Italian tekemän pääomasijoituksen alun perin tukena, mutta todennut myöhemmin, että sijoitus oli markkinaperiaatteen mukainen eikä siis muodostanut tukea. Komissiolla oli väitteisiin liittyviä epäilyjä.

3.2   Aluetukia koskevat suuntaviivat

| (30) | Komissio on arvioinut myös, onko tuki alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (7) mukaista. Simpe sijaitsee alueella, jolle voidaan myöntää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetukea ja jonka nettoavustusekvivalentti voi olla enintään 35 prosenttia tukikelpoisista investoinneista. Kyseisellä toimenpiteellä avustettiin Simpeä toteuttamaan CP3-linjaan liittyviä investointihankkeita. Komissiolla ei kuitenkaan ollut tietoja, joiden perusteella se olisi voinut arvioida, voitiinko CP3-linjaan tehtyihin investointeihin liittyvät kustannukset katsoa aluetukikelpoisiksi ja oliko aluetukien 35 prosentin enimmäismäärää noudatettu. |
| --- | --- |

(30)

Komissio on arvioinut myös, onko tuki alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (7) mukaista. Simpe sijaitsee alueella, jolle voidaan myöntää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetukea ja jonka nettoavustusekvivalentti voi olla enintään 35 prosenttia tukikelpoisista investoinneista. Kyseisellä toimenpiteellä avustettiin Simpeä toteuttamaan CP3-linjaan liittyviä investointihankkeita. Komissiolla ei kuitenkaan ollut tietoja, joiden perusteella se olisi voinut arvioida, voitiinko CP3-linjaan tehtyihin investointeihin liittyvät kustannukset katsoa aluetukikelpoisiksi ja oliko aluetukien 35 prosentin enimmäismäärää noudatettu.

4.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (31) | Italia esitti uudelleen näkemyksensä, että Sviluppo Italian väliaikainen osakkuus Simpen pääomaan ei ollut valtiontukea, koska se on yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen mukainen. Italia on selittänyt, että Simpen kaksi muuta osakkeenomistajaa, NGP ja La Seda de Barcelona, on velvoitettu ostamaan osuudet kolmen–viiden vuoden kuluessa Sviluppo Italialta nimellistä arvoa vastaavalla hinnalla, johon lisätään keskipitkän tai pitkän ajan toimiin sovellettava viralliseen viitekorkoon perustuva vuosikorko korotettuna vähintään kahdella prosenttiyksiköllä. Lisäksi NGP takaa sitoumukseen kiinteällä omaisuudellaan. Italian mukaan mikä tahansa yksityinen taho olisi tehnyt vastaavansijoituksen, kun pääoman tuotolle oli tällaiset takeet. |
| --- | --- |

(31)

Italia esitti uudelleen näkemyksensä, että Sviluppo Italian väliaikainen osakkuus Simpen pääomaan ei ollut valtiontukea, koska se on yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen mukainen. Italia on selittänyt, että Simpen kaksi muuta osakkeenomistajaa, NGP ja La Seda de Barcelona, on velvoitettu ostamaan osuudet kolmen–viiden vuoden kuluessa Sviluppo Italialta nimellistä arvoa vastaavalla hinnalla, johon lisätään keskipitkän tai pitkän ajan toimiin sovellettava viralliseen viitekorkoon perustuva vuosikorko korotettuna vähintään kahdella prosenttiyksiköllä. Lisäksi NGP takaa sitoumukseen kiinteällä omaisuudellaan. Italian mukaan mikä tahansa yksityinen taho olisi tehnyt vastaavansijoituksen, kun pääoman tuotolle oli tällaiset takeet.

| (32) | Italia vahvisti myös, että kaksi muuta tukea myönnettiin Simpelle Italian laissa N:o 181/89 säädetyn ja komission hyväksymän (N 214/2003 (8) tukiohjelman perusteella, ja että niin tukikelpoiset kustannukset kuin tuen intensiteettikin olivat ohjelman mukaisia eli aluetuen enimmäisintensiteetti oli 35 prosenttia (nettoavustusekvivalentti). Italian mukaan tukea voidaan tämän vuoksi pitää Simpelle myönnettynä aluetukena, vaikka se oli ilmoitettu NGP:lle myönnettynä rakenneuudistustukena. |
| --- | --- |

(32)

Italia vahvisti myös, että kaksi muuta tukea myönnettiin Simpelle Italian laissa N:o 181/89 säädetyn ja komission hyväksymän (N 214/2003 (8) tukiohjelman perusteella, ja että niin tukikelpoiset kustannukset kuin tuen intensiteettikin olivat ohjelman mukaisia eli aluetuen enimmäisintensiteetti oli 35 prosenttia (nettoavustusekvivalentti). Italian mukaan tukea voidaan tämän vuoksi pitää Simpelle myönnettynä aluetukena, vaikka se oli ilmoitettu NGP:lle myönnettynä rakenneuudistustukena.

| (33) | Italia totesi, että jos komissio ei ole sen kanssa samaa mieltä siitä, että tuki kuuluu tukiohjelmaan N 214/2003, sen pitäisi pitää tukea rakenneuudistustukena ja näin ollen yhteismarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(33)

Italia totesi, että jos komissio ei ole sen kanssa samaa mieltä siitä, että tuki kuuluu tukiohjelmaan N 214/2003, sen pitäisi pitää tukea rakenneuudistustukena ja näin ollen yhteismarkkinoille soveltuvana.

| (34) | Italia katsoi, että tuensaaja oli NGP, joka voidaan katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. |
| --- | --- |

(34)

Italia katsoi, että tuensaaja oli NGP, joka voidaan katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi.

| (35) | Italia esitti myös sekä NGP:lle että Simpelle uudet rakenneuudistussuunnitelmat, joissa se on ottanut huomioon La Seda de Barcelonan uuden strategian. |
| --- | --- |

(35)

Italia esitti myös sekä NGP:lle että Simpelle uudet rakenneuudistussuunnitelmat, joissa se on ottanut huomioon La Seda de Barcelonan uuden strategian.

| (36) | Kuten edellä on kuvattu, Simpe tuottaa CP3-linjalla pääasiassa polyesteripolymeeriä polyeteenitereftalaattimarkkinoille. Italia esitti markkinatutkimuksen, jonka mukaan pakkausmuovimarkkinat kasvavat jatkuvasti ja kysyntä lisääntyy 7 prosenttia vuodessa (9). Lisäksi Simpe tuottaa edelleen polyesteripolymeeriä CP1- ja CP2-linjoilla Fidion-yritykselle, jolle Montefibre on siirtänyt polyesterikuitujen tuotantonsa. |
| --- | --- |

(36)

Kuten edellä on kuvattu, Simpe tuottaa CP3-linjalla pääasiassa polyesteripolymeeriä polyeteenitereftalaattimarkkinoille. Italia esitti markkinatutkimuksen, jonka mukaan pakkausmuovimarkkinat kasvavat jatkuvasti ja kysyntä lisääntyy 7 prosenttia vuodessa (9). Lisäksi Simpe tuottaa edelleen polyesteripolymeeriä CP1- ja CP2-linjoilla Fidion-yritykselle, jolle Montefibre on siirtänyt polyesterikuitujen tuotantonsa.

| (37) | NGP jatkaa toimintaansa toimittamalla Acerrassa toimiville teollisuusyrityksille tiettyjä palveluja esimerkiksi tutkimusta, laboratorioita ja jäteveden käsittelyä varten, mutta lopettaa kaiken teollisuustuotannon. Yrityksen palveluksessa jatkaa 54 sen alkuperäisistä 270 työntekijästä, ja 76 työntekijää siirretään Simpeen. |
| --- | --- |

(37)

NGP jatkaa toimintaansa toimittamalla Acerrassa toimiville teollisuusyrityksille tiettyjä palveluja esimerkiksi tutkimusta, laboratorioita ja jäteveden käsittelyä varten, mutta lopettaa kaiken teollisuustuotannon. Yrityksen palveluksessa jatkaa 54 sen alkuperäisistä 270 työntekijästä, ja 76 työntekijää siirretään Simpeen.

| (38) | Uuteen rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluu NGP:n tekemä 8,5 miljoonan euron investointi palvelujen infrastruktuurin nykyaikaistamiseen. Simpe puolestaan tekee 40,4 miljoonan euron investoinnin, josta 22 miljoonaa euroa on tarkoitettu uuteen raaka-aineeseen (polyeteenitereftalaatti) siirtymiseen CP3-linjalla alkuperäisen suunnitelman mukaisesti, ja loppuosa uuden polymerisoinnin jälkeisen prosessin kehittämiseen. Viimeksi mainittua tarvitaan polyeteenitereftalaatin tuotantosyklin täydentämiseen ja myös CP1- ja CP2-linjojen mukauttamiseen puhdistetun tereftaalihapon käyttöön. |
| --- | --- |

(38)

Uuteen rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluu NGP:n tekemä 8,5 miljoonan euron investointi palvelujen infrastruktuurin nykyaikaistamiseen. Simpe puolestaan tekee 40,4 miljoonan euron investoinnin, josta 22 miljoonaa euroa on tarkoitettu uuteen raaka-aineeseen (polyeteenitereftalaatti) siirtymiseen CP3-linjalla alkuperäisen suunnitelman mukaisesti, ja loppuosa uuden polymerisoinnin jälkeisen prosessin kehittämiseen. Viimeksi mainittua tarvitaan polyeteenitereftalaatin tuotantosyklin täydentämiseen ja myös CP1- ja CP2-linjojen mukauttamiseen puhdistetun tereftaalihapon käyttöön.

| (39) | Italia toimitti taulukon, jossa rakenneuudistuksen kustannukset ja rahoituslähteet esitetään yksityiskohtaisesti niin NGP:n kuin Simpenkin osalta. Taulukon mukaan rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat 103,5 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(39)

Italia toimitti taulukon, jossa rakenneuudistuksen kustannukset ja rahoituslähteet esitetään yksityiskohtaisesti niin NGP:n kuin Simpenkin osalta. Taulukon mukaan rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat 103,5 miljoonaa euroa.

| (40) | Uudessa suunnitelmassa esitetään NGP:lle ja Simpelle optimistiset, maltilliset ja pessimistiset ennusteet. Jopa pessimistisen arvion mukaan NGP:stä tulee kannattava jo vuonna 2009. Simpen tulos on positiivinen pessimistisen ennusteen mukaan vuonna 2011, maltillisen ennusteen mukaan vuonna 2010 ja optimistisen ennusteen mukaan jo vuonna 2009. |
| --- | --- |

(40)

Uudessa suunnitelmassa esitetään NGP:lle ja Simpelle optimistiset, maltilliset ja pessimistiset ennusteet. Jopa pessimistisen arvion mukaan NGP:stä tulee kannattava jo vuonna 2009. Simpen tulos on positiivinen pessimistisen ennusteen mukaan vuonna 2011, maltillisen ennusteen mukaan vuonna 2010 ja optimistisen ennusteen mukaan jo vuonna 2009.

5.   ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET

| (41) | NGP yhtyy Italian tekemiin huomautuksiin. Yksi alkuperäisistä kantelun tekijöistä, kansainvälinen raion- ja synteettikuitukomitea CIRFS, totesi, ettei tuella ole merkitystä synteettikuitualalle, jos se on tarkoitettu pääasiassa polyeteenitereftalaattimarkkinoille. |
| --- | --- |

(41)

NGP yhtyy Italian tekemiin huomautuksiin. Yksi alkuperäisistä kantelun tekijöistä, kansainvälinen raion- ja synteettikuitukomitea CIRFS, totesi, ettei tuella ole merkitystä synteettikuitualalle, jos se on tarkoitettu pääasiassa polyeteenitereftalaattimarkkinoille.

6.   ARVIOINTI

6.1   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (42) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Yhteisön vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kauppaa koskevaan vaikutukseen liittyvä edellytys täyttyy, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(42)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Yhteisön vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kauppaa koskevaan vaikutukseen liittyvä edellytys täyttyy, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (43) | Avustuksen ja lainan Simpelle myönsi teollisuusministeriö ja Campanian alue eli kaksi julkista viranomaista. Tuet siis rahoitetaan valtion varoista ja valtio on niistä vastuussa. Avustuksella yritys saa itselleen etua, kuten lainallakin, joka on myönnetty elinkelpoisiin yrityksiin sovellettua viitekorkoa alemmalla korolla, eikä yksikään markkinatalouden ehdoin toimiva sijoittaja olisi myöntänyt sitä kyseisin ehdoin. |
| --- | --- |

(43)

Avustuksen ja lainan Simpelle myönsi teollisuusministeriö ja Campanian alue eli kaksi julkista viranomaista. Tuet siis rahoitetaan valtion varoista ja valtio on niistä vastuussa. Avustuksella yritys saa itselleen etua, kuten lainallakin, joka on myönnetty elinkelpoisiin yrityksiin sovellettua viitekorkoa alemmalla korolla, eikä yksikään markkinatalouden ehdoin toimiva sijoittaja olisi myöntänyt sitä kyseisin ehdoin.

| (44) | Italia ilmoitti Sviluppo Italian Simpelle myöntämän pääoman ensin valtiontukena, mutta selitti myöhemmin, ettei kyseessä ollutkaan tuki, koska toimenpide oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen eikä siitä aiheutunut yritykselle etua. |
| --- | --- |

(44)

Italia ilmoitti Sviluppo Italian Simpelle myöntämän pääoman ensin valtiontukena, mutta selitti myöhemmin, ettei kyseessä ollutkaan tuki, koska toimenpide oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen eikä siitä aiheutunut yritykselle etua.

| (45) | Toisin kuin Italian viranomaiset, komissio kuitenkin katsoo, että Sviluppo Italian väliaikainen pääoma Simpelle on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Sviluppo Italia on julkinen laitos ja sen tekemät pääomasijoitukset ovat valtion tekemiä ja näin ollen valtiontukea, ellei voida osoittaa, että Sviluppo Italia toimii samoin kuin markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen sijoittaja. |
| --- | --- |

(45)

Toisin kuin Italian viranomaiset, komissio kuitenkin katsoo, että Sviluppo Italian väliaikainen pääoma Simpelle on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Sviluppo Italia on julkinen laitos ja sen tekemät pääomasijoitukset ovat valtion tekemiä ja näin ollen valtiontukea, ellei voida osoittaa, että Sviluppo Italia toimii samoin kuin markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen sijoittaja.

| (46) | Komissio toteaa, että Sviluppo Italian osakkuus Simpen pääomaan oli osa NGP:n rakenneuudistussuunnitelmaa. Koska NGP oli vaikeuksissa oleva yritys ja Simpe perustettiin ainoastaan NGP:n rakenneuudistusta varten, Sviluppo Italia siis päätti hankkia vaikeuksissa olevan yrityksen osakkeita. Lisäksi Sviluppo Italian pääomasijoitus yhdistettiin kahteen muuhun EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa valtiontueksi määriteltyyn toimenpiteeseen eli Campanian alueen ja teollisuusministeriön suoraan avustukseen sekä teollisuusministeriön matalakorkoiseen lainaan. |
| --- | --- |

(46)

Komissio toteaa, että Sviluppo Italian osakkuus Simpen pääomaan oli osa NGP:n rakenneuudistussuunnitelmaa. Koska NGP oli vaikeuksissa oleva yritys ja Simpe perustettiin ainoastaan NGP:n rakenneuudistusta varten, Sviluppo Italia siis päätti hankkia vaikeuksissa olevan yrityksen osakkeita. Lisäksi Sviluppo Italian pääomasijoitus yhdistettiin kahteen muuhun EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa valtiontueksi määriteltyyn toimenpiteeseen eli Campanian alueen ja teollisuusministeriön suoraan avustukseen sekä teollisuusministeriön matalakorkoiseen lainaan.

| (47) | Komissio on todennut aiemmissa päätöksissä (10), että markkinataloussijoittajaperiaate toteutuu, jos julkinen pääoma kohdennetaan elinkelpoiseen yritykseen. Periaate voi täyttyä myös, jos kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys; tällöin valtion pääomasijoitus on kuitenkin tehtävä samoin edellytyksin kuin yksityinen sijoitus yhtä riskialttiiseen yritykseen eli selvästi elinkelpoiseen yritykseen sovellettavaa korkeammalla korolla ja vain, jos elinkelpoisuuden palautuminen on todennäköinen. |
| --- | --- |

(47)

Komissio on todennut aiemmissa päätöksissä (10), että markkinataloussijoittajaperiaate toteutuu, jos julkinen pääoma kohdennetaan elinkelpoiseen yritykseen. Periaate voi täyttyä myös, jos kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys; tällöin valtion pääomasijoitus on kuitenkin tehtävä samoin edellytyksin kuin yksityinen sijoitus yhtä riskialttiiseen yritykseen eli selvästi elinkelpoiseen yritykseen sovellettavaa korkeammalla korolla ja vain, jos elinkelpoisuuden palautuminen on todennäköinen.

| (48) | Italian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että yksityinen sijoittaja olisi ollut valmis hankkimaan osakkeet samoissa olosuhteissa. Ne eivät ole osoittaneet, että pääomalle saatava tuotto Sviluppo Italian vahvistamin ehdoin (2 prosenttiyksikköä enemmän kuin viitekorko) riittäisi yksityisen sijoittajan kiinnostuksen herättämiseen, kun otetaan huomioon, että NGP oli lopettanut toimintansa eikä elinkelpoisuuden palautumisesta ollut mitään takeita (lukuun ottamatta sitä, että investoinnin tukena oli valtiontuki). On myös huomattava, että La Seda de Barcelona osti osuuden Simpestä vasta yhdeksän kuukautta Sviluppo Italian sijoituksen jälkeen, kun myös muut tukimuodot oli myönnetty. |
| --- | --- |

(48)

Italian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että yksityinen sijoittaja olisi ollut valmis hankkimaan osakkeet samoissa olosuhteissa. Ne eivät ole osoittaneet, että pääomalle saatava tuotto Sviluppo Italian vahvistamin ehdoin (2 prosenttiyksikköä enemmän kuin viitekorko) riittäisi yksityisen sijoittajan kiinnostuksen herättämiseen, kun otetaan huomioon, että NGP oli lopettanut toimintansa eikä elinkelpoisuuden palautumisesta ollut mitään takeita (lukuun ottamatta sitä, että investoinnin tukena oli valtiontuki). On myös huomattava, että La Seda de Barcelona osti osuuden Simpestä vasta yhdeksän kuukautta Sviluppo Italian sijoituksen jälkeen, kun myös muut tukimuodot oli myönnetty.

| (49) | Komissio toteaa tämän vuoksi, että Sviluppo Italian tekemä pääomasijoitus tuotti yritykselle etua. |
| --- | --- |

(49)

Komissio toteaa tämän vuoksi, että Sviluppo Italian tekemä pääomasijoitus tuotti yritykselle etua.

| (50) | NGP ja sen seuraaja Simpe tuottavat polyesteripolymeerejä. Koska kyseistä tuotetta pidetään kaupan kaikkialla Euroopan unionissa, toimenpide uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämän vuoksi komissio toteaa, että avustus, laina ja Sviluppo Italian pääomasijoitus ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joten niiden soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava. |
| --- | --- |

(50)

NGP ja sen seuraaja Simpe tuottavat polyesteripolymeerejä. Koska kyseistä tuotetta pidetään kaupan kaikkialla Euroopan unionissa, toimenpide uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämän vuoksi komissio toteaa, että avustus, laina ja Sviluppo Italian pääomasijoitus ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joten niiden soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava.

6.2   Oikeusperusta

| (51) | Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä siitä, onko tuki valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen ja alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

(51)

Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä siitä, onko tuki valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen ja alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukainen.

| (52) | Komissio toteaa kuitenkin Italian esittämien huomautusten perusteella, että tapauksessa vaikuttaisivat olevan läsnä kaikki rakenneuudistusta koskevat osatekijät. Tuen myöntämisen aikaan NGP oli vaikeuksissa oleva yritys. Tukien tarkoituksena oli yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen siten, että perustana on rakenneuudistussuunnitelma, jonka Italian viranomaiset olivat sitoutuneet toteuttamaan (ks. ohjelmasopimuksen ehtojen 15 kohta), Vaikka Italian viranomaisten mukaan tuki myönnettiin Simpelle (eikä NGP:lle), Simpe oli kuitenkin perustettu ainoastaan NGP:n rakenneuudistusta varten, joten se kuuluu rakenneuudistussuunnitelmaan. Sekä NGP että Simpe hyötyivät tuista. |
| --- | --- |

(52)

Komissio toteaa kuitenkin Italian esittämien huomautusten perusteella, että tapauksessa vaikuttaisivat olevan läsnä kaikki rakenneuudistusta koskevat osatekijät. Tuen myöntämisen aikaan NGP oli vaikeuksissa oleva yritys. Tukien tarkoituksena oli yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen siten, että perustana on rakenneuudistussuunnitelma, jonka Italian viranomaiset olivat sitoutuneet toteuttamaan (ks. ohjelmasopimuksen ehtojen 15 kohta), Vaikka Italian viranomaisten mukaan tuki myönnettiin Simpelle (eikä NGP:lle), Simpe oli kuitenkin perustettu ainoastaan NGP:n rakenneuudistusta varten, joten se kuuluu rakenneuudistussuunnitelmaan. Sekä NGP että Simpe hyötyivät tuista.

| (53) | Komissio toteaa myös, että koska kilpailun vääristymisellä on mahdollista vaikutusta vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistukseen tarkoitettuihin tukiin, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa esitetään erityiset kriteerit sen varmistamiseksi, että tukia myönnetään ainoastaan vähimmäismäärä, joka tarvitaan yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen, ja minimoidaan kilpailun vääristyminen edellyttämällä tuensaajalta vastasuoritteiden toteuttamista. Kyseiset kriteerit voitaisiin kiertää, jos tukien arviointiperusteena olisivatkin alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat, joita ei kuitenkaan voida soveltaa vaikeuksissa oleviin yrityksiin (11). |
| --- | --- |

(53)

Komissio toteaa myös, että koska kilpailun vääristymisellä on mahdollista vaikutusta vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistukseen tarkoitettuihin tukiin, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa esitetään erityiset kriteerit sen varmistamiseksi, että tukia myönnetään ainoastaan vähimmäismäärä, joka tarvitaan yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen, ja minimoidaan kilpailun vääristyminen edellyttämällä tuensaajalta vastasuoritteiden toteuttamista. Kyseiset kriteerit voitaisiin kiertää, jos tukien arviointiperusteena olisivatkin alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat, joita ei kuitenkaan voida soveltaa vaikeuksissa oleviin yrityksiin (11).

| (54) | Komissio toteaa edellä esitettyjen syiden perusteella, että tuen soveltuvuus on arvioitava valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’suuntaviivat’, nojalla. |
| --- | --- |

(54)

Komissio toteaa edellä esitettyjen syiden perusteella, että tuen soveltuvuus on arvioitava valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’suuntaviivat’, nojalla.

6.3   Yrityksen tukikelpoisuus

| (55) | Komissio katsoo suuntaviivojen 2.1 kohdan mukaisesti, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, mikäli yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit ovat kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen. Yritys voi pahimmassa tapauksessa menettää maksukykynsä tai joutua maksukyvyttömyytensä vuoksi yleistäytäntöönpanomenettelyyn. |
| --- | --- |

(55)

Komissio katsoo suuntaviivojen 2.1 kohdan mukaisesti, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, mikäli yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit ovat kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen. Yritys voi pahimmassa tapauksessa menettää maksukykynsä tai joutua maksukyvyttömyytensä vuoksi yleistäytäntöönpanomenettelyyn.

| (56) | Vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi epävarma. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

(56)

Vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi epävarma. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla.

| (57) | Toisaalta suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan, että ”jos vaikeuksissa oleva yritys perustaa tytäryhtiön, vaikeuksissa olevaa yritystä ja sen määräysvallassa olevaa tytäryhtiötä pidetään yhtymänä ja niille voidaan myöntää tukea tässä kohdassa esitetyin edellytyksin”. |
| --- | --- |

(57)

Toisaalta suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan, että ”jos vaikeuksissa oleva yritys perustaa tytäryhtiön, vaikeuksissa olevaa yritystä ja sen määräysvallassa olevaa tytäryhtiötä pidetään yhtymänä ja niille voidaan myöntää tukea tässä kohdassa esitetyin edellytyksin”.

| (58) | Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä siitä, voiko NGP olla Simpelle myönnettyjen tukien saaja. Lisäksi Simpe oli vastaperustettu yritys, joten se ei voinut saada edellä mainittuja 2.1 kohdassa tarkoitettuja rakenneuudistustukia. Komissio on kuitenkin tarkastellut, voidaanko näitä kahta yritystä pitää yhtymänä, jota siis voitaisiin pitää tukikelpoisena. |
| --- | --- |

(58)

Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä siitä, voiko NGP olla Simpelle myönnettyjen tukien saaja. Lisäksi Simpe oli vastaperustettu yritys, joten se ei voinut saada edellä mainittuja 2.1 kohdassa tarkoitettuja rakenneuudistustukia. Komissio on kuitenkin tarkastellut, voidaanko näitä kahta yritystä pitää yhtymänä, jota siis voitaisiin pitää tukikelpoisena.

| (59) | NGP perusti Simpen niiden polymeerilaitosten uudelleenjärjestelyjen yhteydessä, joille kyseinen tuki oli myönnetty, joten Simpe kuuluu NGP:hen. Toisaalta NGP perustettiin helmikuussa 2003 ja se aloitti toimintansa maaliskuussa 2003 eli yli kolme vuotta ennen tuen myöntämistä toukokuussa 2006. Se ei siis ole suuntaviivoissa tarkoitettu vastaperustettu yritys. Lisäksi sillä on vaikeuksissa olevan yrityksen piirteitä: sen tappiot olivat 29,68 miljoonaa euroa viimeisenä kokonaisena tuotantovuonna eli vuonna 2003 ja 17,87 miljoonaa euroa vuonna 2004. Vuonna 2005 se sai sen sijaan voittoa 5,27 miljoonaa euroa lähinnä kertaluonteisten tulojen vuoksi. |
| --- | --- |

(59)

NGP perusti Simpen niiden polymeerilaitosten uudelleenjärjestelyjen yhteydessä, joille kyseinen tuki oli myönnetty, joten Simpe kuuluu NGP:hen. Toisaalta NGP perustettiin helmikuussa 2003 ja se aloitti toimintansa maaliskuussa 2003 eli yli kolme vuotta ennen tuen myöntämistä toukokuussa 2006. Se ei siis ole suuntaviivoissa tarkoitettu vastaperustettu yritys. Lisäksi sillä on vaikeuksissa olevan yrityksen piirteitä: sen tappiot olivat 29,68 miljoonaa euroa viimeisenä kokonaisena tuotantovuonna eli vuonna 2003 ja 17,87 miljoonaa euroa vuonna 2004. Vuonna 2005 se sai sen sijaan voittoa 5,27 miljoonaa euroa lähinnä kertaluonteisten tulojen vuoksi.

| (60) | Lisäksi NGP oli tuen myöntämishetkellä Simpen enemmistöosakas. Komissio toteaa näin ollen, että NGP ja Simpe voidaan katsoa suuntaviivojen nojalla tukikelpoiseksi yhtymäksi. |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi NGP oli tuen myöntämishetkellä Simpen enemmistöosakas. Komissio toteaa näin ollen, että NGP ja Simpe voidaan katsoa suuntaviivojen nojalla tukikelpoiseksi yhtymäksi.

6.4   Elinkelpoisuuden palauttaminen

| (61) | Tuen myöntämisen edellytyksenä on rakenneuudistussuunnitelma, jonka toteuttamisaika on mahdollisimman lyhyt. Sen on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistussuunnitelmaan on sisällyttävä mm. selvitys markkinoista ja elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa suunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin (suuntaviivojen 35 kohta). |
| --- | --- |

(61)

Tuen myöntämisen edellytyksenä on rakenneuudistussuunnitelma, jonka toteuttamisaika on mahdollisimman lyhyt. Sen on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistussuunnitelmaan on sisällyttävä mm. selvitys markkinoista ja elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa suunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin (suuntaviivojen 35 kohta).

| (62) | Komissio katsoo, että muutettu rakenneuudistussuunnitelma, jossa otetaan huomioon La Seda de Barcelonan edellyttämät muutokset, täyttää suuntaviivojen vaatimukset. Italia on toimittanut markkinaselvityksen, jonka mukaan polyeteenitereftalaattiin tarkoitetun polymeerin markkinat ovat kasvamassa. Rakenneuudistukseen kuuluu asianmukaisia sisäisiä tervehdyttämistoimenpiteitä aiempien ongelmien (uuteen raaka-aineeseen siirtyminen) selvittämiseksi, sekä uuden omistajan La Seda de Barcelonan tekemiä uusia merkittäviä investointeja, joiden ansiosta Simpe voi toimia polyeteenitereftalaattiin tarkoitettujen polymeerien markkinoilla sekä toimittaa samalla Fidionille edelleen sulaa polymeeriä tekstiilikäyttöön. Lisäksi Italia toimitti tuotantomäärien vaihtelusta optimistiset, pessimistiset ja maltilliset ennusteet, joiden perusteella NGP:n ja Simpen elinkelpoisuus on palautumassa kohtuullisessa ajassa. Näin ollen komissio toteaa, että elinkelpoisuuden palauttamista koskevat edellytykset on täytetty. |
| --- | --- |

(62)

Komissio katsoo, että muutettu rakenneuudistussuunnitelma, jossa otetaan huomioon La Seda de Barcelonan edellyttämät muutokset, täyttää suuntaviivojen vaatimukset. Italia on toimittanut markkinaselvityksen, jonka mukaan polyeteenitereftalaattiin tarkoitetun polymeerin markkinat ovat kasvamassa. Rakenneuudistukseen kuuluu asianmukaisia sisäisiä tervehdyttämistoimenpiteitä aiempien ongelmien (uuteen raaka-aineeseen siirtyminen) selvittämiseksi, sekä uuden omistajan La Seda de Barcelonan tekemiä uusia merkittäviä investointeja, joiden ansiosta Simpe voi toimia polyeteenitereftalaattiin tarkoitettujen polymeerien markkinoilla sekä toimittaa samalla Fidionille edelleen sulaa polymeeriä tekstiilikäyttöön. Lisäksi Italia toimitti tuotantomäärien vaihtelusta optimistiset, pessimistiset ja maltilliset ennusteet, joiden perusteella NGP:n ja Simpen elinkelpoisuus on palautumassa kohtuullisessa ajassa. Näin ollen komissio toteaa, että elinkelpoisuuden palauttamista koskevat edellytykset on täytetty.

6.5   Tuen rajaaminen välttämättömään: tuensaajan todellinen rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea

| (63) | Tuki on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen ja sen osakkaiden käytettävissä olevat varat. Lisäksi tuensaajien on osallistuttava merkittävällä osuudella rakenneuudistuksen kuluihin joko omista varoistaan tai turvautumalla markkinaehdoin saatavaan ulkoiseen rahoitukseen. Komissio pitää suurten yritysten kohdalla riittävänä vähintään 50 prosentin osuutta. |
| --- | --- |

(63)

Tuki on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen ja sen osakkaiden käytettävissä olevat varat. Lisäksi tuensaajien on osallistuttava merkittävällä osuudella rakenneuudistuksen kuluihin joko omista varoistaan tai turvautumalla markkinaehdoin saatavaan ulkoiseen rahoitukseen. Komissio pitää suurten yritysten kohdalla riittävänä vähintään 50 prosentin osuutta.

| (64) | Italian toimittamien tietojen mukaan noin 80 prosenttia rakenneuudistusten kustannuksista rahoitetaan yhtymän omin varoin, joten suuntaviivojen 44 kohdan edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(64)

Italian toimittamien tietojen mukaan noin 80 prosenttia rakenneuudistusten kustannuksista rahoitetaan yhtymän omin varoin, joten suuntaviivojen 44 kohdan edellytykset täyttyvät.

6.6   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

| (65) | Jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset, vastasuoritteita on toteutettava niin, että tavoitellut myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. Muutoin tuen katsotaan olevan ristiriidassa yhteisen edun kanssa ja sen vuoksi soveltumaton yhteismarkkinoille (suuntaviivojen 38 kohta). |
| --- | --- |

(65)

Jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset, vastasuoritteita on toteutettava niin, että tavoitellut myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. Muutoin tuen katsotaan olevan ristiriidassa yhteisen edun kanssa ja sen vuoksi soveltumaton yhteismarkkinoille (suuntaviivojen 38 kohta).

| (66) | Italia ehdottaa seuraavia vastasuoritteita:






  — | Simpe rajaa polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesteripolymeerin vuosituotannon 110 000 tonniin tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012, |
| --- | --- | --- |

(66)

Italia ehdottaa seuraavia vastasuoritteita:

—

Simpe rajaa polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesteripolymeerin vuosituotannon 110 000 tonniin tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012,

| — | Italia toimittaa komissiolle tiedot polyesteripolymeerimääristä, jotka Simpe on vuosittain tuottanut ja myynyt seuraavan vuoden helmikuusta 31 päivään joulukuuta 2012, |
| --- | --- |

—

Italia toimittaa komissiolle tiedot polyesteripolymeerimääristä, jotka Simpe on vuosittain tuottanut ja myynyt seuraavan vuoden helmikuusta 31 päivään joulukuuta 2012,

| — | lisäksi Italia sitoutuu tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012 olemaan myöntämättä minkäänlaista valtiontukea Simpelle tai NGP:lle tai saman yhtymän valvonnassa olevalle tai siihen kuuluvalle yritykselle tai niiden toteuttamalle toiminnalle. |
| --- | --- |

—

lisäksi Italia sitoutuu tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012 olemaan myöntämättä minkäänlaista valtiontukea Simpelle tai NGP:lle tai saman yhtymän valvonnassa olevalle tai siihen kuuluvalle yritykselle tai niiden toteuttamalle toiminnalle.

| (67) | Italia on selittänyt, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan NGP (tai sen seuraaja Simpe) lopettaa kokonaan toiminnan tekstiilikäyttöön tarkoitetun, rakeiden muodossa olevan polyesteripolymeerin sekä erikoispolymeerin markkinoilla, jolloin markkinoista vapautuu 20 prosenttia. Simpe puolestaan odottaa saavuttavansa neljän prosentin osuuden polyeteenitereftalaattimarkkinoista EU:ssa. |
| --- | --- |

(67)

Italia on selittänyt, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan NGP (tai sen seuraaja Simpe) lopettaa kokonaan toiminnan tekstiilikäyttöön tarkoitetun, rakeiden muodossa olevan polyesteripolymeerin sekä erikoispolymeerin markkinoilla, jolloin markkinoista vapautuu 20 prosenttia. Simpe puolestaan odottaa saavuttavansa neljän prosentin osuuden polyeteenitereftalaattimarkkinoista EU:ssa.

| (68) | Suuntaviivojen 40 kohdan mukaan ”toimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen (...) suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toimenpiteitä olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema”. |
| --- | --- |

(68)

Suuntaviivojen 40 kohdan mukaan ”toimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen (...) suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toimenpiteitä olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema”.

| (69) | Komissio toteaa, että Simpen päämarkkinat ovat polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesterin markkinat. Lisäksi Simpen enemmistöosakas La Seda de Barcelona on yksi suurimmista polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesterin tuottajista Euroopassa. Tuki saattaa siis vääristää kyseisiä markkinoita merkittävästi. Tämän vuoksi 110 000 tonnin enimmäistuotanto rajoittaa läsnäoloa markkinoilla, kun otetaan huomioon, että Simpen polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesterin tuotantokapasiteetti on 160 000 tonnia vuodessa. Polyeteenitereftalaattimarkkinat ovat laajentumassa, joten merkittävää on myöskin se, että rajoitusta sovelletaan vuoden 2012 loppuun. Italian esittämien markkinaselvitysten mukaan tuotteen kysyntä kasvoi 6,9 prosenttia vuonna 2004 ja suuntauksen odotettiin jatkuvan tulevina vuosina. |
| --- | --- |

(69)

Komissio toteaa, että Simpen päämarkkinat ovat polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesterin markkinat. Lisäksi Simpen enemmistöosakas La Seda de Barcelona on yksi suurimmista polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesterin tuottajista Euroopassa. Tuki saattaa siis vääristää kyseisiä markkinoita merkittävästi. Tämän vuoksi 110 000 tonnin enimmäistuotanto rajoittaa läsnäoloa markkinoilla, kun otetaan huomioon, että Simpen polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesterin tuotantokapasiteetti on 160 000 tonnia vuodessa. Polyeteenitereftalaattimarkkinat ovat laajentumassa, joten merkittävää on myöskin se, että rajoitusta sovelletaan vuoden 2012 loppuun. Italian esittämien markkinaselvitysten mukaan tuotteen kysyntä kasvoi 6,9 prosenttia vuonna 2004 ja suuntauksen odotettiin jatkuvan tulevina vuosina.

| (70) | CP1- ja CP2-linjoilla valmistetaan edelleen sulaa polyesteripolymeeriä, jonka tuotantomäärät ovat pienentyneet rakenneuudistuksen yhteydessä huomattavasti eli 105 000 tonnista vuodessa 60 000 tonniin vuodessa, ja koko tuotanto on tarkoitettu yksinomaan Fidionin (entisen Montefibren) käyttöön. Tuotantokapasiteetin supistaminen edelleen ei olisi realistista ja saattaisi vaarantaa yrityksen elinkelpoisuuden. |
| --- | --- |

(70)

CP1- ja CP2-linjoilla valmistetaan edelleen sulaa polyesteripolymeeriä, jonka tuotantomäärät ovat pienentyneet rakenneuudistuksen yhteydessä huomattavasti eli 105 000 tonnista vuodessa 60 000 tonniin vuodessa, ja koko tuotanto on tarkoitettu yksinomaan Fidionin (entisen Montefibren) käyttöön. Tuotantokapasiteetin supistaminen edelleen ei olisi realistista ja saattaisi vaarantaa yrityksen elinkelpoisuuden.

| (71) | Komissio toteaa, että Italia on sitoutunut olemaan myöntämättä minkäänlaista valtiontukea Simpelle tai NGP:lle tai saman yhtymän valvonnassa olevalle tai siihen kuuluvalle yritykselle tai niiden toteuttamalle toiminnalle tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012, jotta tulevat tuet eivät lisää tuen mahdollisesti aiheuttamaa kaupan vääristymistä. |
| --- | --- |

(71)

Komissio toteaa, että Italia on sitoutunut olemaan myöntämättä minkäänlaista valtiontukea Simpelle tai NGP:lle tai saman yhtymän valvonnassa olevalle tai siihen kuuluvalle yritykselle tai niiden toteuttamalle toiminnalle tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012, jotta tulevat tuet eivät lisää tuen mahdollisesti aiheuttamaa kaupan vääristymistä.

| (72) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Italian ehdottamat vastasuoritteet ovat riittävät tuen kielteisten vaikutusten lieventämiseksi. |
| --- | --- |

(72)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Italian ehdottamat vastasuoritteet ovat riittävät tuen kielteisten vaikutusten lieventämiseksi.

| (73) | Komissio toteaa, että ilmoitettu NGP:n ja Simpen hyväksi rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen myönnetty valtiontuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, |
| --- | --- |

(73)

Komissio toteaa, että ilmoitettu NGP:n ja Simpen hyväksi rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen myönnetty valtiontuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Italian NGP:n ja Simpen hyväksi myöntämä 20,87 miljoonan euron suuruinen valtiontuki rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea, mikäli 2 artiklassa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan.

2 artikla

Italian on varmistettava, että seuraavia edellytyksiä noudatetaan:

| a) | Simpe rajaa polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesteripolymeerin vuosituotannon 110 000 tonniin tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012, |
| --- | --- |

a)

Simpe rajaa polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesteripolymeerin vuosituotannon 110 000 tonniin tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012,

| b) | Italia toimittaa komissiolle tiedot polyesteripolymeerimääristä, jotka Simpe on vuosittain tuottanut ja myynyt seuraavan vuoden helmikuusta 31 päivään joulukuuta 2012, |
| --- | --- |

b)

Italia toimittaa komissiolle tiedot polyesteripolymeerimääristä, jotka Simpe on vuosittain tuottanut ja myynyt seuraavan vuoden helmikuusta 31 päivään joulukuuta 2012,

| c) | Italia sitoutuu tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012 olemaan myöntämättä minkäänlaista valtiontukea Simpelle tai NGP:lle tai saman yhtymän valvonnassa olevalle tai siihen kuuluvalle yritykselle tai niiden toteuttamalle toiminnalle. |
| --- | --- |

c)

Italia sitoutuu tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012 olemaan myöntämättä minkäänlaista valtiontukea Simpelle tai NGP:lle tai saman yhtymän valvonnassa olevalle tai siihen kuuluvalle yritykselle tai niiden toteuttamalle toiminnalle.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 131, 13.6.2007, s. 22.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Asia N 715/1999, EYVL C 278, 30.9.2000, s. 26.

3

(4)  NGP olisi vastannut teknologia-, ympäristö- ja energiapalvelujen toimittamisesta sekä tutkimuskeskuksen hallinnosta.

4

(5)  NGP:n alun perin tuottaman ja käyttämän raaka-aineen dimetyylitereftalaatin kiinteät kustannukset olivat suuret ja aiheuttivat korkeat yksikkökustannukset kausina, jolloin kysyntää oli vähän. Italian mukaan uuden raaka-aineen, puhdistetun tereftaalihapon, ansiosta tuotantokustannukset ovat joustavampia ja teollisten sovellusten valikoima laajempi.

5

(6)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

6

(7)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

7

(8)  EUVL C 284, 27.11.2003, s. 2.

8

(9)  Tieto vuodelta 2004.

9

(10)  Tuki N 132/1999, Parco Navi, tuki N 191/1998, Pomella ja tuki N 652/1999, Granarolo.

10

Parco Navi

Pomella

Granarolo

(11)  Ks. alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.4 kohta (ja 7 alaviite edellä).

11

---

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/22

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 6 päivänä marraskuuta 2008,

yhteisön rahoitusosuudesta vuonna 2009 Maailman eläintautijärjestön OIE:n toimiin eläinten tunnistamisen ja jäljitettävyyden alalla

(2008/849/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn neuvoston päätöksen 90/424/ETY (1) ja erityisesti sen 20 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksen 90/424/ETY mukaisesti yhteisö voi toteuttaa tai auttaa jäsenvaltioita tai kansainvälisiä järjestöjä toteuttamaan teknisiä tai tieteellisiä toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen yhteisön eläinlääkintäalan lainsäädännön tai eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksen 90/424/ETY mukaisesti yhteisö voi toteuttaa tai auttaa jäsenvaltioita tai kansainvälisiä järjestöjä toteuttamaan teknisiä tai tieteellisiä toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen yhteisön eläinlääkintäalan lainsäädännön tai eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämiseksi.

| (2) | Maailman eläintautijärjestö OIE on hallitustenvälinen organisaatio, joka on vastuussa eläinten terveyden parantamisesta maailmanlaajuisesti ja eläinten ja niistä saatavien tuotteiden kansainvälistä kauppaa koskevien normien asettamisesta. OIE kehittää parhaillaan ohjeita eläinten tunnistamista ja jäljitettävyyttä varten. Kun nämä ohjeet hyväksytään, niistä tulee terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan Maailman kauppajärjestön sopimuksen mukaisesti kansainvälinen vertailunormi. Ne luovat perustan kaikelle asiaa koskevalle OIE:n jäsenmaiden, EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina, täytäntöön panemalle lainsäädännölle. Niillä on tämän vuoksi välitöntä ja merkittävää vaikutusta yhteisön eläinlääkintälainsäädännön kehittämiseen. Kun otetaan huomioon eläinten ja eläintuotteiden kaupan merkitys, EU:n kannalta on tärkeää saada tulevat OIE:n normit mahdollisimman lähelle nykyisin ja vastaisuudessa voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(2)

Maailman eläintautijärjestö OIE on hallitustenvälinen organisaatio, joka on vastuussa eläinten terveyden parantamisesta maailmanlaajuisesti ja eläinten ja niistä saatavien tuotteiden kansainvälistä kauppaa koskevien normien asettamisesta. OIE kehittää parhaillaan ohjeita eläinten tunnistamista ja jäljitettävyyttä varten. Kun nämä ohjeet hyväksytään, niistä tulee terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan Maailman kauppajärjestön sopimuksen mukaisesti kansainvälinen vertailunormi. Ne luovat perustan kaikelle asiaa koskevalle OIE:n jäsenmaiden, EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina, täytäntöön panemalle lainsäädännölle. Niillä on tämän vuoksi välitöntä ja merkittävää vaikutusta yhteisön eläinlääkintälainsäädännön kehittämiseen. Kun otetaan huomioon eläinten ja eläintuotteiden kaupan merkitys, EU:n kannalta on tärkeää saada tulevat OIE:n normit mahdollisimman lähelle nykyisin ja vastaisuudessa voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä.

| (3) | EU:n uudesta eläinten terveyttä koskevasta strategiasta vuosiksi 2007–2013 annetussa komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kuvataan jäljitettävyys yhdeksi uuden eläintenterveysstrategian päävälineistä. Tältä osin on asianmukaista aktiivisesti tuoda yhteisön normeja esille kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

(3)

EU:n uudesta eläinten terveyttä koskevasta strategiasta vuosiksi 2007–2013 annetussa komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kuvataan jäljitettävyys yhdeksi uuden eläintenterveysstrategian päävälineistä. Tältä osin on asianmukaista aktiivisesti tuoda yhteisön normeja esille kansainvälisellä tasolla.

| (4) | OIE suunnittelee eläinten tunnistamisesta ja jäljitettävyydestä konferenssia, jolla pyritään tukemaan tunnistamista ja jäljitettävyyttä koskevien kansainvälisten normien maailmanlaajuista täytäntöönpanoa. Konferenssi vaikuttaa merkittävästi eläinten tunnistamista ja jäljitettävyyttä koskevien kansainvälisten normien jatkokehittelyyn. OIE-konferenssille on näin ollen aiheellista myöntää yhteisön rahoitusta. |
| --- | --- |

(4)

OIE suunnittelee eläinten tunnistamisesta ja jäljitettävyydestä konferenssia, jolla pyritään tukemaan tunnistamista ja jäljitettävyyttä koskevien kansainvälisten normien maailmanlaajuista täytäntöönpanoa. Konferenssi vaikuttaa merkittävästi eläinten tunnistamista ja jäljitettävyyttä koskevien kansainvälisten normien jatkokehittelyyn. OIE-konferenssille on näin ollen aiheellista myöntää yhteisön rahoitusta.

| (5) | OIE:lla on alallaan käytännössä vallitseva monopoli Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (2) 168 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti; tästä syystä ehdotuspyyntö ei ole tarpeen. |
| --- | --- |

(5)

OIE:lla on alallaan käytännössä vallitseva monopoli Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (2) 168 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti; tästä syystä ehdotuspyyntö ei ole tarpeen.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään 150 000 euron suuruinen yhteisön rahoitusosuus OIE:n vuonna 2009 järjestämän, eläinten tunnistamista ja jäljitettävyyttä käsittelevän konferenssin rahoittamiseen; yhteisön yhteisrahoitus voi olla enintään 33 prosenttia kaikista avustuskelpoisista kustannuksista.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa säädetty rahoitusosuus rahoitetaan Euroopan yhteisöjen vuoden 2009 talousarvion budjettikohdasta 17 04 02 01.

Edellä 1 artiklassa säädettyä rahoitusosuutta koskeva avustussopimus myönnetään OIE:lle ilman ehdotuspyyntöä, sillä OIE on eläinten terveyden parantamisesta maailmanlaajuisesti vastaava hallitustenvälinen organisaatio ja sillä on käytännössä vallitseva monopoli.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 19.

1

(2)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

2

---

SUOSITUKSET

Komissio

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/23

---

KOMISSION SUOSITUS,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2008,

ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista, joista säädetään sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY 7 artiklassa

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 5925)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/850/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sähköisen viestinnän verkkoja ja palveluja koskevan sääntelyjärjestelmän nojalla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on velvollisuus osallistua sisämarkkinoiden kehittämiseen toistensa ja komission kanssa avoimesti tehtävällä yhteistyöllä, jotta varmistetaan johdonmukaisen sääntelykäytännön kehittyminen ja sääntelyjärjestelmän muodostavien direktiivien johdonmukainen soveltaminen. |
| --- | --- |

(1)

Sähköisen viestinnän verkkoja ja palveluja koskevan sääntelyjärjestelmän nojalla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on velvollisuus osallistua sisämarkkinoiden kehittämiseen toistensa ja komission kanssa avoimesti tehtävällä yhteistyöllä, jotta varmistetaan johdonmukaisen sääntelykäytännön kehittyminen ja sääntelyjärjestelmän muodostavien direktiivien johdonmukainen soveltaminen.

| (2) | Jotta voidaan varmistaa, että kansallisen tason päätöksillä ei ole haitallista vaikutusta yhtenäismarkkinoihin tai sääntelyjärjestelmän tavoitteisiin, kansallisten sääntelyviranomaisten on ilmoitettava komissiolle ja muille kansallisille sääntelyviranomaisille direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut toimenpide-ehdotukset. |
| --- | --- |

(2)

Jotta voidaan varmistaa, että kansallisen tason päätöksillä ei ole haitallista vaikutusta yhtenäismarkkinoihin tai sääntelyjärjestelmän tavoitteisiin, kansallisten sääntelyviranomaisten on ilmoitettava komissiolle ja muille kansallisille sääntelyviranomaisille direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut toimenpide-ehdotukset.

| (3) | Lisävaatimuksena kansallisten sääntelyviranomaisten on saatava komission lupa velvoitteille, joista säädetään sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (2) 8 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa, mikä muodostaa oman erillisen menettelynsä. |
| --- | --- |

(3)

Lisävaatimuksena kansallisten sääntelyviranomaisten on saatava komission lupa velvoitteille, joista säädetään sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (2) 8 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa, mikä muodostaa oman erillisen menettelynsä.

| (4) | Komissio antaa kansallisille sääntelyviranomaisille niiden pyynnöstä mahdollisuuden keskustella ehdotetusta toimenpiteestä ennen sen muodollista ilmoittamista direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan ja direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Jos komissio on ilmoittanut kansalliselle sääntelyviranomaiselle direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 4 kohdan nojalla katsovansa, että ehdotettu toimenpide muodostaa esteen yhtenäismarkkinoille tai epäilevänsä vahvasti, että ehdotettu toimenpide ei ole yhteisön oikeuden mukainen, kyseiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle olisi annettava aikaisessa vaiheessa mahdollisuus esittää näkemyksensä komission ilmoittamista seikoista. |
| --- | --- |

(4)

Komissio antaa kansallisille sääntelyviranomaisille niiden pyynnöstä mahdollisuuden keskustella ehdotetusta toimenpiteestä ennen sen muodollista ilmoittamista direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan ja direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Jos komissio on ilmoittanut kansalliselle sääntelyviranomaiselle direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 4 kohdan nojalla katsovansa, että ehdotettu toimenpide muodostaa esteen yhtenäismarkkinoille tai epäilevänsä vahvasti, että ehdotettu toimenpide ei ole yhteisön oikeuden mukainen, kyseiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle olisi annettava aikaisessa vaiheessa mahdollisuus esittää näkemyksensä komission ilmoittamista seikoista.

| (5) | Direktiivi 2002/21/EY asettaa tietyt sitovat määräajat 7 artiklan mukaisten ilmoitusten käsittelylle. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2002/21/EY asettaa tietyt sitovat määräajat 7 artiklan mukaisten ilmoitusten käsittelylle.

| (6) | Direktiivin 2002/21/EY 7 artiklassa säädetyn yhteistyö- ja kuulemismenettelyn toimivuuden varmistamiseksi ja oikeusvarmuuden vuoksi komissio antoi 23 päivänä heinäkuuta 2003 suosituksen 2003/561/EY (3) ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista, joista säädetään sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY 7 artiklassa. Suosituksessa vahvistetaan selkeät säännöt keskeisistä 7 artiklan mukaisiin ilmoituksiin liittyvistä menettelytavoista. Suositus 2003/561/EY olisi korvattava tällä suosituksella ilmoitusprosessin yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi edelleen. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 2002/21/EY 7 artiklassa säädetyn yhteistyö- ja kuulemismenettelyn toimivuuden varmistamiseksi ja oikeusvarmuuden vuoksi komissio antoi 23 päivänä heinäkuuta 2003 suosituksen 2003/561/EY (3) ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista, joista säädetään sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY 7 artiklassa. Suosituksessa vahvistetaan selkeät säännöt keskeisistä 7 artiklan mukaisiin ilmoituksiin liittyvistä menettelytavoista. Suositus 2003/561/EY olisi korvattava tällä suosituksella ilmoitusprosessin yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi edelleen.

| (7) | Jotta kansallisille sääntelyviranomaisille voitaisiin antaa parempaa opastusta toimenpide-ehdotusten sisällöstä ja ilmoituksen täydellisyyttä koskevaa oikeusvarmuutta voitaisiin parantaa, olisi annettava tietyt vähimmäistiedot siitä, mitä toimenpide-ehdotuksen pitäisi sisältää sen kunnollisen arvioinnin mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Jotta kansallisille sääntelyviranomaisille voitaisiin antaa parempaa opastusta toimenpide-ehdotusten sisällöstä ja ilmoituksen täydellisyyttä koskevaa oikeusvarmuutta voitaisiin parantaa, olisi annettava tietyt vähimmäistiedot siitä, mitä toimenpide-ehdotuksen pitäisi sisältää sen kunnollisen arvioinnin mahdollistamiseksi.

| (8) | On otettava huomioon toisaalta tarve varmistaa tuloksellinen arviointi ja toisaalta tarve yksinkertaistaa hallintoa. Tältä osin ilmoitusmenettelyyn ei saisi liittyä minkäänlaista tarpeetonta hallinnollista taakkaa kansallisille sääntelyviranomaisille. Lisäksi olisi hyödyllistä selventää menettelyyn liittyviä järjestelyjä direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan yhteydessä. |
| --- | --- |

(8)

On otettava huomioon toisaalta tarve varmistaa tuloksellinen arviointi ja toisaalta tarve yksinkertaistaa hallintoa. Tältä osin ilmoitusmenettelyyn ei saisi liittyä minkäänlaista tarpeetonta hallinnollista taakkaa kansallisille sääntelyviranomaisille. Lisäksi olisi hyödyllistä selventää menettelyyn liittyviä järjestelyjä direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan yhteydessä.

| (9) | Ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen tutkimisen yksinkertaistamiseksi ja prosessin nopeuttamiseksi kansallisten sääntelyviranomaisten olisi käytettävä ilmoituksissaan vakiomuotoa. |
| --- | --- |

(9)

Ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen tutkimisen yksinkertaistamiseksi ja prosessin nopeuttamiseksi kansallisten sääntelyviranomaisten olisi käytettävä ilmoituksissaan vakiomuotoa.

| (10) | Ilmoitusmenettelyn tehostamiseksi, kansallisten sääntelyviranomaisten ja markkinatoimijoiden oikeusvarmuuden parantamiseksi ja sääntelytoimien oikea-aikaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi olisi suositeltavaa, että kansallisen sääntelyviranomaisen tekemä ilmoitus markkina-analyysistä sisältäisi myös kansallisen sääntelyviranomaisen ehdotuksen korjaaviksi toimiksi yksilöityjen markkinahäiriöiden poistamiseksi. Jos toimenpide-ehdotus liittyy markkinaan, joka todetaan kilpailluksi ja johon jo sovelletaan korjaavia toimia, ilmoituksen tulisi sisältää ehdotukset kyseisten velvoitteiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Ilmoitusmenettelyn tehostamiseksi, kansallisten sääntelyviranomaisten ja markkinatoimijoiden oikeusvarmuuden parantamiseksi ja sääntelytoimien oikea-aikaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi olisi suositeltavaa, että kansallisen sääntelyviranomaisen tekemä ilmoitus markkina-analyysistä sisältäisi myös kansallisen sääntelyviranomaisen ehdotuksen korjaaviksi toimiksi yksilöityjen markkinahäiriöiden poistamiseksi. Jos toimenpide-ehdotus liittyy markkinaan, joka todetaan kilpailluksi ja johon jo sovelletaan korjaavia toimia, ilmoituksen tulisi sisältää ehdotukset kyseisten velvoitteiden poistamiseksi.

| (11) | Yleisesti tiettyihin kategorioihin kuuluvissa toimenpide-ehdotuksissa olisi käytettävä lyhyttä ilmoituslomaketta sääntelyviranomaisten ja komission hallinnollisen taakan pienentämiseksi. Näihin kategorioihin kuuluvat ilmoitukset voidaan kuitenkin jatkossakin ilmoittaa vakiomuotoisesti. |
| --- | --- |

(11)

Yleisesti tiettyihin kategorioihin kuuluvissa toimenpide-ehdotuksissa olisi käytettävä lyhyttä ilmoituslomaketta sääntelyviranomaisten ja komission hallinnollisen taakan pienentämiseksi. Näihin kategorioihin kuuluvat ilmoitukset voidaan kuitenkin jatkossakin ilmoittaa vakiomuotoisesti.

| (12) | Jos kansallinen sääntelyviranomainen aikoo poistaa velvoitteita markkinoilta, jotka eivät sisälly sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla 17 päivänä joulukuuta 2007 annettuun komission suositukseen 2007/879/EY (4), tällaisesta direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan mukaisesta toimenpide-ehdotuksesta olisi tehtävä ilmoitus lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen. |
| --- | --- |

(12)

Jos kansallinen sääntelyviranomainen aikoo poistaa velvoitteita markkinoilta, jotka eivät sisälly sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla 17 päivänä joulukuuta 2007 annettuun komission suositukseen 2007/879/EY (4), tällaisesta direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan mukaisesta toimenpide-ehdotuksesta olisi tehtävä ilmoitus lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen.

| (13) | Jos kansallinen sääntelyviranomainen suorittaa sellaisen markkinan analyysin, joka on edellisessä markkina-analyysissä todettu kilpailluksi, ja toteaa sen edelleen kilpailluksi, tästä olisi tehtävä ilmoitus lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen. |
| --- | --- |

(13)

Jos kansallinen sääntelyviranomainen suorittaa sellaisen markkinan analyysin, joka on edellisessä markkina-analyysissä todettu kilpailluksi, ja toteaa sen edelleen kilpailluksi, tästä olisi tehtävä ilmoitus lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen.

| (14) | Kansalliset sääntelyviranomaiset muuttavat usein jo asetettujen korjaavien toimien teknisiä yksityiskohtia ottaakseen huomioon taloudellisissa indikaattoreissa (laitteet, työvoima, inflaatio, pääomakustannukset, kiinteistövuokrat jne.) tapahtuneet muutokset tai saattaakseen ajan tasalle ennusteet tai olettamukset. Sellaisista muutoksista tai päivityksistä, jotka eivät muuta korjaavien toimien luonnetta tai yleistä soveltamisalaa (esimerkiksi raportointivelvoitteiden jatkaminen, vaadittavan vakuutusturvan yksityiskohdat, seuraamusten määrät, toimitusajat) olisi tehtävä ilmoitus lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen. Ainoastaan korjaavien toimien luonteen tai yleisen soveltamisalan olennaisista muutoksista, joilla on merkittävä vaikutus markkinaan (kuten hintatasot, kustannusten tai hintojen laskemismenetelmien muuttaminen, siirtymäjärjestelyjen määrittäminen) olisi ilmoitettava vakioilmoitusmenettelyä käyttäen. |
| --- | --- |

(14)

Kansalliset sääntelyviranomaiset muuttavat usein jo asetettujen korjaavien toimien teknisiä yksityiskohtia ottaakseen huomioon taloudellisissa indikaattoreissa (laitteet, työvoima, inflaatio, pääomakustannukset, kiinteistövuokrat jne.) tapahtuneet muutokset tai saattaakseen ajan tasalle ennusteet tai olettamukset. Sellaisista muutoksista tai päivityksistä, jotka eivät muuta korjaavien toimien luonnetta tai yleistä soveltamisalaa (esimerkiksi raportointivelvoitteiden jatkaminen, vaadittavan vakuutusturvan yksityiskohdat, seuraamusten määrät, toimitusajat) olisi tehtävä ilmoitus lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen. Ainoastaan korjaavien toimien luonteen tai yleisen soveltamisalan olennaisista muutoksista, joilla on merkittävä vaikutus markkinaan (kuten hintatasot, kustannusten tai hintojen laskemismenetelmien muuttaminen, siirtymäjärjestelyjen määrittäminen) olisi ilmoitettava vakioilmoitusmenettelyä käyttäen.

| (15) | Tiettyjen markkinoiden osalta (erityisesti puheensiirron kohdeverkkopalvelujen eli terminoinnin markkinat) kansalliset sääntelyviranomaiset voivat tulla samaan johtopäätökseen kuin edellisessä analyysissä ja haluavat määrätä muillekin operaattoreille (esimerkiksi uusille tulokkaille), joilla on samankaltainen asiakaskanta tai kokonaisliikevaihto kuin edellisessä analyysissä mainituilla operaattoreilla, korjaavia toimia, jotka eivät olennaisesti eroa jo ilmoitetuista toimenpide-ehdotuksista. Näistä toimenpide-ehdotuksista olisi ilmoitettava lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen. |
| --- | --- |

(15)

Tiettyjen markkinoiden osalta (erityisesti puheensiirron kohdeverkkopalvelujen eli terminoinnin markkinat) kansalliset sääntelyviranomaiset voivat tulla samaan johtopäätökseen kuin edellisessä analyysissä ja haluavat määrätä muillekin operaattoreille (esimerkiksi uusille tulokkaille), joilla on samankaltainen asiakaskanta tai kokonaisliikevaihto kuin edellisessä analyysissä mainituilla operaattoreilla, korjaavia toimia, jotka eivät olennaisesti eroa jo ilmoitetuista toimenpide-ehdotuksista. Näistä toimenpide-ehdotuksista olisi ilmoitettava lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen.

| (16) | Lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen ilmoitettu toimenpide-ehdotus ei periaatteessa anna aihetta komissiolle tehdä kansalliselle sääntelyviranomaiselle direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti huomautuksia |
| --- | --- |

(16)

Lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen ilmoitettu toimenpide-ehdotus ei periaatteessa anna aihetta komissiolle tehdä kansalliselle sääntelyviranomaiselle direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti huomautuksia

| (17) | Ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen läpinäkyvyyden lisäämiseksi ja ilmoitusta koskevien tietojen vaihdon helpottamiseksi kansallisten sääntelyviranomaisten välillä sekä vakio- että lyhytmuotoisen ilmoituksen tulisi sisältää ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen pääasiallisten elementtien tiivistetty kuvaus. |
| --- | --- |

(17)

Ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen läpinäkyvyyden lisäämiseksi ja ilmoitusta koskevien tietojen vaihdon helpottamiseksi kansallisten sääntelyviranomaisten välillä sekä vakio- että lyhytmuotoisen ilmoituksen tulisi sisältää ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen pääasiallisten elementtien tiivistetty kuvaus.

| (18) | Sähköisen viestinnän verkkoja ja palveluja käsittelevä eurooppalainen sääntelyviranomaisten ryhmä, joka perustettiin komission päätöksellä 2002/627/EY (5), on myöntänyt näiden järjestelyjen tarpeellisuuden. |
| --- | --- |

(18)

Sähköisen viestinnän verkkoja ja palveluja käsittelevä eurooppalainen sääntelyviranomaisten ryhmä, joka perustettiin komission päätöksellä 2002/627/EY (5), on myöntänyt näiden järjestelyjen tarpeellisuuden.

| (19) | Direktiivin 2002/21/EY 8 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti johdonmukaisten sääntelykäytäntöjen ja kyseisen direktiivin johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on olennaista, että 7 artiklassa säädettyä ilmoitusmenettelyä noudatetaan tinkimättä. |
| --- | --- |

(19)

Direktiivin 2002/21/EY 8 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti johdonmukaisten sääntelykäytäntöjen ja kyseisen direktiivin johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on olennaista, että 7 artiklassa säädettyä ilmoitusmenettelyä noudatetaan tinkimättä.

| (20) | Viestintäkomitea on antanut lausuntonsa direktiivin 2002/21/EY 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(20)

Viestintäkomitea on antanut lausuntonsa direktiivin 2002/21/EY 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

SUOSITTAA:

| 1. | Direktiivissä 2002/21/EY ja erityisdirektiiveissä määritellyillä käsitteillä on sama merkitys tässä suosituksessa. Lisäksi






  a) | ’merkityksellisiä markkinoita koskevalla suosituksella’ tarkoitetaan suositusta 2007/879/EY ja kaikkia sen jälkeen annettuja merkityksellisiä markkinoita koskevia suosituksia; |
| --- | --- | --- |

1.

Direktiivissä 2002/21/EY ja erityisdirektiiveissä määritellyillä käsitteillä on sama merkitys tässä suosituksessa. Lisäksi

a)

’merkityksellisiä markkinoita koskevalla suosituksella’ tarkoitetaan suositusta 2007/879/EY ja kaikkia sen jälkeen annettuja merkityksellisiä markkinoita koskevia suosituksia;

| b) | ’ilmoituksella’ tarkoitetaan kansallisen sääntelyviranomaisen direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle tekemää ilmoitusta toimenpide-ehdotuksesta tai direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaista pyyntöä, johon liittyy tässä suosituksessa esitetty vakioilmoituslomake tai lyhyt ilmoituslomake (liite I ja liite II). |
| --- | --- |

b)

’ilmoituksella’ tarkoitetaan kansallisen sääntelyviranomaisen direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle tekemää ilmoitusta toimenpide-ehdotuksesta tai direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaista pyyntöä, johon liittyy tässä suosituksessa esitetty vakioilmoituslomake tai lyhyt ilmoituslomake (liite I ja liite II).

| 2. | Ilmoitukset olisi tehtävä sähköpostitse ja niistä olisi pyydettävä vastaanottoilmoitus.
  Sähköpostitse lähetetyt asiakirjat katsotaan vastaanotetuiksi lähetyspäivänä.
  Ilmoitukset kirjataan niiden vastaanottojärjestyksessä. |
| --- | --- |

2.

Ilmoitukset olisi tehtävä sähköpostitse ja niistä olisi pyydettävä vastaanottoilmoitus.

Sähköpostitse lähetetyt asiakirjat katsotaan vastaanotetuiksi lähetyspäivänä.

Ilmoitukset kirjataan niiden vastaanottojärjestyksessä.

| 3. | Ilmoitukset tulevat voimaan päivänä, jolloin komissio kirjaa ne (”kirjaamispäivä”). Kirjaamispäivä on päivä, jona komissio on vastaanottanut täydellisen ilmoituksen.
  Kaikille kansallisille sääntelyviranomaisille ilmoitetaan komission verkkosivuilla ja sähköisesti ilmoituksen kirjaamispäivä, ilmoituksen aihe ja mahdollisesti toimitetut ilmoitusta tukevat asiakirjat. |
| --- | --- |

3.

Ilmoitukset tulevat voimaan päivänä, jolloin komissio kirjaa ne (”kirjaamispäivä”). Kirjaamispäivä on päivä, jona komissio on vastaanottanut täydellisen ilmoituksen.

Kaikille kansallisille sääntelyviranomaisille ilmoitetaan komission verkkosivuilla ja sähköisesti ilmoituksen kirjaamispäivä, ilmoituksen aihe ja mahdollisesti toimitetut ilmoitusta tukevat asiakirjat.

| 4. | Ilmoitukset laaditaan jollakin yhteisön virallisista kielistä. Vakioilmoituslomake (liite I) tai lyhyt ilmoituslomake (liite II) voivat olla jollakin muulla virallisella kielellä kuin toimenpide-ehdotus muiden kansallisten sääntelyviranomaisten kuulemisen helpottamiseksi.
  Komission direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan mukaisesti mahdollisesti tekemät huomautukset tai päätökset ovat ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen kielellä, mahdollisuuksien mukaan käännettynä vakioilmoituslomakkeessa käytetylle kielelle. |
| --- | --- |

4.

Ilmoitukset laaditaan jollakin yhteisön virallisista kielistä. Vakioilmoituslomake (liite I) tai lyhyt ilmoituslomake (liite II) voivat olla jollakin muulla virallisella kielellä kuin toimenpide-ehdotus muiden kansallisten sääntelyviranomaisten kuulemisen helpottamiseksi.

Komission direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan mukaisesti mahdollisesti tekemät huomautukset tai päätökset ovat ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen kielellä, mahdollisuuksien mukaan käännettynä vakioilmoituslomakkeessa käytetylle kielelle.

| 5. | Kansallisen sääntelyviranomaisen ilmoittamiin toimenpide-ehdotuksiin olisi liitettävä asiakirjat, joita komissio tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen. Niiden toimenpide-ehdotusten osalta, jotka kuuluvat 6 kohdan alaisuuteen ja joista tehdään ilmoitus lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen, komissio ei periaatteessa tarvitse muita asiakirjoja tehtäviensä suorittamiseen.
  Toimenpide-ehdotukset olisi perusteltava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen sääntelyviranomaisen ilmoittamiin toimenpide-ehdotuksiin olisi liitettävä asiakirjat, joita komissio tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen. Niiden toimenpide-ehdotusten osalta, jotka kuuluvat 6 kohdan alaisuuteen ja joista tehdään ilmoitus lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen, komissio ei periaatteessa tarvitse muita asiakirjoja tehtäviensä suorittamiseen.

Toimenpide-ehdotukset olisi perusteltava asianmukaisesti.

| 6. | Seuraavista toimenpide-ehdotuksista olisi ilmoitettava komissiolle liitteessä II olevaa lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen:






  a) | toimenpide-ehdotukset koskien markkinoita, jotka on poistettu merkityksellisiä markkinoita koskevasta suosituksesta tai joita ei ole aikaisemmin sisällytetty suositukseen, ja kansallinen sääntelyviranomainen toteaa markkinan kilpailluksi tai toteaa, että merkityksellisiä markkinoita koskevan suosituksen 2 kohdassa tarkoitetut kolme kumulatiivista perustetta ennakkosääntelyn alaisten markkinoiden nimeämiseen eivät enää täyty; |
| --- | --- | --- |

6.

Seuraavista toimenpide-ehdotuksista olisi ilmoitettava komissiolle liitteessä II olevaa lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen:

a)

toimenpide-ehdotukset koskien markkinoita, jotka on poistettu merkityksellisiä markkinoita koskevasta suosituksesta tai joita ei ole aikaisemmin sisällytetty suositukseen, ja kansallinen sääntelyviranomainen toteaa markkinan kilpailluksi tai toteaa, että merkityksellisiä markkinoita koskevan suosituksen 2 kohdassa tarkoitetut kolme kumulatiivista perustetta ennakkosääntelyn alaisten markkinoiden nimeämiseen eivät enää täyty;

| b) | toimenpide-ehdotukset koskien markkinoita, jotka sisältyvät voimassa olevaan merkityksellisiä markkinoita koskevaan suositukseen mutta jotka edellisessä markkina-analyysissä oli todettu kilpailluiksi ja jotka ovat pysyneet kilpailtuina; |
| --- | --- |

b)

toimenpide-ehdotukset koskien markkinoita, jotka sisältyvät voimassa olevaan merkityksellisiä markkinoita koskevaan suositukseen mutta jotka edellisessä markkina-analyysissä oli todettu kilpailluiksi ja jotka ovat pysyneet kilpailtuina;

| c) | toimenpide-ehdotukset, joilla muutetaan aiemmin määrättyjen sääntelyllisten korjaavien toimien teknisiä yksityiskohtia ja joilla ei ole merkittävää vaikutusta markkinaan (esimerkiksi laskentamallien, raportointiaikojen ja toimitusaikojen kustannusten ja arvioiden vuotuiset päivitykset) sekä |
| --- | --- |

c)

toimenpide-ehdotukset, joilla muutetaan aiemmin määrättyjen sääntelyllisten korjaavien toimien teknisiä yksityiskohtia ja joilla ei ole merkittävää vaikutusta markkinaan (esimerkiksi laskentamallien, raportointiaikojen ja toimitusaikojen kustannusten ja arvioiden vuotuiset päivitykset) sekä

| d) | toimenpide-ehdotukset koskien merkityksellistä markkinaa, joka on jo analysoitu suhteessa muihin yrityksiin ja josta on tehty ilmoitus, ja kansallinen sääntelyviranomainen määrää samankaltaiset korjaavat toimet muille yrityksille muuttamatta olennaisesti edellisessä ilmoituksessa sovellettuja periaatteita. |
| --- | --- |

d)

toimenpide-ehdotukset koskien merkityksellistä markkinaa, joka on jo analysoitu suhteessa muihin yrityksiin ja josta on tehty ilmoitus, ja kansallinen sääntelyviranomainen määrää samankaltaiset korjaavat toimet muille yrityksille muuttamatta olennaisesti edellisessä ilmoituksessa sovellettuja periaatteita.

| 7. | Komissio, tiiviissä yhteistyössä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa, valvoo lyhyen ilmoitusmenettelyn käytön käytännön seurauksia voidakseen muuttaa sitä tarpeen mukaan tai lisätäkseen uusia toimenpide-ehdotusten kategorioita, joissa ilmoitukset pitäisi tehdä lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen. |
| --- | --- |

7.

Komissio, tiiviissä yhteistyössä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa, valvoo lyhyen ilmoitusmenettelyn käytön käytännön seurauksia voidakseen muuttaa sitä tarpeen mukaan tai lisätäkseen uusia toimenpide-ehdotusten kategorioita, joissa ilmoitukset pitäisi tehdä lyhyttä ilmoituslomaketta käyttäen.

| 8. | Niistä toimenpide-ehdotuksista, jotka eivät kuulu 6 kohdan alaisuuteen, olisi ilmoitettava komissiolle liitteessä I olevaa vakioilmoituslomaketta käyttäen. Kaikkiin ilmoitettuihin toimenpide-ehdotuksiin olisi sisällytettävä seuraavat tiedot soveltuvin osin:






  a) | merkityksellinen tuote- tai palvelumarkkina ja erityisesti niiden tuotteiden ja palvelujen kuvaus, jotka sisällytetään merkitykselliseen markkinaan tai jätetään sen ulkopuolelle kysynnän ja tarjonnan korvattavuuden perusteella; |
| --- | --- | --- |

8.

Niistä toimenpide-ehdotuksista, jotka eivät kuulu 6 kohdan alaisuuteen, olisi ilmoitettava komissiolle liitteessä I olevaa vakioilmoituslomaketta käyttäen. Kaikkiin ilmoitettuihin toimenpide-ehdotuksiin olisi sisällytettävä seuraavat tiedot soveltuvin osin:

a)

merkityksellinen tuote- tai palvelumarkkina ja erityisesti niiden tuotteiden ja palvelujen kuvaus, jotka sisällytetään merkitykselliseen markkinaan tai jätetään sen ulkopuolelle kysynnän ja tarjonnan korvattavuuden perusteella;

| b) | merkityksellinen maantieteellinen markkina, mukaan luettuna kilpailuedellytysten perusteltu analyysi kysynnän ja tarjonnan korvattavuuden perusteella; |
| --- | --- |

b)

merkityksellinen maantieteellinen markkina, mukaan luettuna kilpailuedellytysten perusteltu analyysi kysynnän ja tarjonnan korvattavuuden perusteella;

| c) | tärkeimmät merkityksellisellä markkinalla toimivat yritykset; |
| --- | --- |

c)

tärkeimmät merkityksellisellä markkinalla toimivat yritykset;

| d) | merkityksellistä markkinaa koskevan analyysin tulokset, erityisesti havainnot todellisen kilpailun esiintymisestä tai puuttumisesta perusteluineen. Toimenpide-ehdotuksen pitäisi tätä varten sisältää eri yritysten markkinaosuuksien analyysi ja tarpeen mukaan viittaus muihin merkityksellisiin perusteisiin, joita voivat olla esimerkiksi esteet markkinoille pääsylle, mittakaavaedut ja/tai laajuusedut, vertikaalinen integraatio, vaikeasti toisinnettavan infrastruktuurin hallinta, teknologinen etulyöntiasema tai ylivoimaisuus, tasoittavan ostovoiman puuttuminen tai vähäisyys, pääoman/rahoituksen helppo tai etuoikeutettu saatavuus, yrityksen kokonaiskoko, tuote-/palveluvalikoiman monipuolisuus, erittäin kehittynyt jakelu- ja myyntiverkosto, mahdollisen kilpailun puute ja laajentumisen esteet; |
| --- | --- |

d)

merkityksellistä markkinaa koskevan analyysin tulokset, erityisesti havainnot todellisen kilpailun esiintymisestä tai puuttumisesta perusteluineen. Toimenpide-ehdotuksen pitäisi tätä varten sisältää eri yritysten markkinaosuuksien analyysi ja tarpeen mukaan viittaus muihin merkityksellisiin perusteisiin, joita voivat olla esimerkiksi esteet markkinoille pääsylle, mittakaavaedut ja/tai laajuusedut, vertikaalinen integraatio, vaikeasti toisinnettavan infrastruktuurin hallinta, teknologinen etulyöntiasema tai ylivoimaisuus, tasoittavan ostovoiman puuttuminen tai vähäisyys, pääoman/rahoituksen helppo tai etuoikeutettu saatavuus, yrityksen kokonaiskoko, tuote-/palveluvalikoiman monipuolisuus, erittäin kehittynyt jakelu- ja myyntiverkosto, mahdollisen kilpailun puute ja laajentumisen esteet;

| e) | tarvittaessa yritykset, joilla katsotaan olevan yksin tai yhdessä direktiivin 2002/21/EY 14 artiklassa tarkoitettu huomattava markkinavoima, ja perustelut, todisteet ja muut merkitykselliset tosiseikat, jotka tukevat tätä määrittelyä; |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa yritykset, joilla katsotaan olevan yksin tai yhdessä direktiivin 2002/21/EY 14 artiklassa tarkoitettu huomattava markkinavoima, ja perustelut, todisteet ja muut merkitykselliset tosiseikat, jotka tukevat tätä määrittelyä;

| f) | kansallisen sääntelyviranomaisen toteuttaman julkisen kuulemisen tulokset; |
| --- | --- |

f)

kansallisen sääntelyviranomaisen toteuttaman julkisen kuulemisen tulokset;

| g) | kansallisen kilpailuviranomaisen mahdollisesti antama lausunto; |
| --- | --- |

g)

kansallisen kilpailuviranomaisen mahdollisesti antama lausunto;

| h) | todisteet siitä, että kun toimenpideluonnoksesta tehtiin ilmoitus komissiolle, oli toteutettu soveltuvia toimenpiteitä ilmoituksen saattamiseksi kaikkien muiden jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten tietoon; |
| --- | --- |

h)

todisteet siitä, että kun toimenpideluonnoksesta tehtiin ilmoitus komissiolle, oli toteutettu soveltuvia toimenpiteitä ilmoituksen saattamiseksi kaikkien muiden jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten tietoon;

| i) | siltä osin kuin ilmoitus koskee toimenpide-ehdotuksia, jotka kuuluvat direktiivin 2002/19/EY 5 tai 8 artiklan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/22/EY (6) 16 artiklan soveltamisalaan merkityksellisen markkinan todellisen kilpailun puuttumisen korjaamiseksi ehdotetut erityiset sääntelylliset velvoitteet, tai siltä osin kuin markkinalla havaitaan todellista kilpailua, ehdotetut toimenpiteet merkityksellisellä markkinalla jo asetettujen velvoitteiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

i)

siltä osin kuin ilmoitus koskee toimenpide-ehdotuksia, jotka kuuluvat direktiivin 2002/19/EY 5 tai 8 artiklan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/22/EY (6) 16 artiklan soveltamisalaan merkityksellisen markkinan todellisen kilpailun puuttumisen korjaamiseksi ehdotetut erityiset sääntelylliset velvoitteet, tai siltä osin kuin markkinalla havaitaan todellista kilpailua, ehdotetut toimenpiteet merkityksellisellä markkinalla jo asetettujen velvoitteiden poistamiseksi.

| 9. | Jos toimenpide-ehdotuksessa määritellään markkina-analyysia varten merkityksellinen markkina, joka eroaa merkityksellisistä markkinoista annetussa suosituksessa luetelluista markkinoista, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi perusteltava riittävästi kriteerit, joita kyseisessä markkinamääritelmässä käytetään. |
| --- | --- |

9.

Jos toimenpide-ehdotuksessa määritellään markkina-analyysia varten merkityksellinen markkina, joka eroaa merkityksellisistä markkinoista annetussa suosituksessa luetelluista markkinoista, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi perusteltava riittävästi kriteerit, joita kyseisessä markkinamääritelmässä käytetään.

| 10. | Direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti tehdyissä ilmoituksissa olisi myös perusteltava riittävästi, miksi huomattavan markkinavoiman operaattoreille olisi asetettava muita kuin direktiivin 9–13 artiklassa lueteltuja velvoitteita. |
| --- | --- |

10.

Direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti tehdyissä ilmoituksissa olisi myös perusteltava riittävästi, miksi huomattavan markkinavoiman operaattoreille olisi asetettava muita kuin direktiivin 9–13 artiklassa lueteltuja velvoitteita.

| 11. | Ilmoituksissa, jotka kuuluvat direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 5 kohdan soveltamisalaan, olisi perusteltava riittävästi, miksi ehdotetut toimenpiteet ovat välttämättömiä kansainvälisten sitoumusten noudattamiseksi. |
| --- | --- |

11.

Ilmoituksissa, jotka kuuluvat direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 5 kohdan soveltamisalaan, olisi perusteltava riittävästi, miksi ehdotetut toimenpiteet ovat välttämättömiä kansainvälisten sitoumusten noudattamiseksi.

| 12. | Vakioilmoitusmenettelyn mukaisesti tehdyt ilmoitukset, joihin sisältyvät 8 kohdassa tarkoitetut soveltuvat tiedot, katsotaan täydellisiksi. Jos ilmoituksen sisältämät tiedot, asiakirjat mukaan luettuina, ovat miltään olennaiselta osin epätäydellisiä, komissio ilmoittaa tästä kansalliselle sääntelyviranomaiselle viiden työpäivän kuluessa ja määrittelee, miltä osin se katsoo ilmoituksen olevan epätäydellinen. Ilmoitusta ei kirjata ennen kuin kansallinen sääntelyviranomainen on toimittanut tarvittavat tiedot. Tällaisissa tapauksissa ilmoitus tulee voimaan direktiivin 2002/21/EY mukaisesti päivänä, jona komissio vastaanottaa täydelliset tiedot. |
| --- | --- |

12.

Vakioilmoitusmenettelyn mukaisesti tehdyt ilmoitukset, joihin sisältyvät 8 kohdassa tarkoitetut soveltuvat tiedot, katsotaan täydellisiksi. Jos ilmoituksen sisältämät tiedot, asiakirjat mukaan luettuina, ovat miltään olennaiselta osin epätäydellisiä, komissio ilmoittaa tästä kansalliselle sääntelyviranomaiselle viiden työpäivän kuluessa ja määrittelee, miltä osin se katsoo ilmoituksen olevan epätäydellinen. Ilmoitusta ei kirjata ennen kuin kansallinen sääntelyviranomainen on toimittanut tarvittavat tiedot. Tällaisissa tapauksissa ilmoitus tulee voimaan direktiivin 2002/21/EY mukaisesti päivänä, jona komissio vastaanottaa täydelliset tiedot.

| 13. | Ilmoituksen kirjaamisen jälkeen komissio voi pyytää direktiivin 2002/21/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti lisätietoja tai selvennyksiä kyseiseltä kansalliselta sääntelyviranomaiselta, tämän kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdan soveltamista. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi pyrittävä toimittamaan pyydetyt tiedot kolmen työpäivän kuluessa, jos tiedot ovat valmiiksi saatavilla. |
| --- | --- |

13.

Ilmoituksen kirjaamisen jälkeen komissio voi pyytää direktiivin 2002/21/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti lisätietoja tai selvennyksiä kyseiseltä kansalliselta sääntelyviranomaiselta, tämän kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdan soveltamista. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi pyrittävä toimittamaan pyydetyt tiedot kolmen työpäivän kuluessa, jos tiedot ovat valmiiksi saatavilla.

| 14. | Komissio tarkastaa, kuuluuko lyhyttä ilmoitusmenettelyä käyttäen tehty ilmoitus 6 kohdassa lueteltuihin kategorioihin. Jos komissio katsoo, että näin ei ole, se ilmoittaa tästä kansalliselle sääntelyviranomaiselle viiden työpäivän kuluessa ja pyytää tätä toimittamaan toimenpide-ehdotuksen vakioilmoitusmenettelyä käyttäen. |
| --- | --- |

14.

Komissio tarkastaa, kuuluuko lyhyttä ilmoitusmenettelyä käyttäen tehty ilmoitus 6 kohdassa lueteltuihin kategorioihin. Jos komissio katsoo, että näin ei ole, se ilmoittaa tästä kansalliselle sääntelyviranomaiselle viiden työpäivän kuluessa ja pyytää tätä toimittamaan toimenpide-ehdotuksen vakioilmoitusmenettelyä käyttäen.

| 15. | Jos komissio tekee direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti huomautuksia, se ilmoittaa tästä kyseiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle sähköisesti ja julkaisee huomautukset verkkosivuillaan. |
| --- | --- |

15.

Jos komissio tekee direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti huomautuksia, se ilmoittaa tästä kyseiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle sähköisesti ja julkaisee huomautukset verkkosivuillaan.

| 16. | Jos kansallinen sääntelyviranomainen tekee direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti huomautuksia, se toimittaa kyseiset huomautukset komissiolle ja muille kansallisille sääntelyviranomaisille sähköisesti. |
| --- | --- |

16.

Jos kansallinen sääntelyviranomainen tekee direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti huomautuksia, se toimittaa kyseiset huomautukset komissiolle ja muille kansallisille sääntelyviranomaisille sähköisesti.

| 17. | Jos komissio direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 4 kohtaa soveltaessaan katsoo, että toimenpide-ehdotus loisi esteen yhtenäismarkkinoille tai sillä on vakavia epäilyjä sen yhteensopivuudesta yhteisön oikeuden ja erityisesti niiden tavoitteiden kanssa, jotka mainitaan direktiivin 2002/21/EY 8 artiklassa; tai se myöhemmin peruuttaa huomautuksensa taikka tekee päätöksen, jonka mukaan kansallisen sääntelyviranomaisen on peruutettava toimenpide-ehdotus, se ilmoittaa tästä kyseiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle sähköisesti ja julkaisee asiasta ilmoituksen verkkosivuillaan. |
| --- | --- |

17.

Jos komissio direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 4 kohtaa soveltaessaan katsoo, että toimenpide-ehdotus loisi esteen yhtenäismarkkinoille tai sillä on vakavia epäilyjä sen yhteensopivuudesta yhteisön oikeuden ja erityisesti niiden tavoitteiden kanssa, jotka mainitaan direktiivin 2002/21/EY 8 artiklassa; tai se myöhemmin peruuttaa huomautuksensa taikka tekee päätöksen, jonka mukaan kansallisen sääntelyviranomaisen on peruutettava toimenpide-ehdotus, se ilmoittaa tästä kyseiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle sähköisesti ja julkaisee asiasta ilmoituksen verkkosivuillaan.

| 18. | Direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan nojalla tehtyjen ilmoitusten osalta komissio, joka toimii kyseisen direktiivin 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tekee yleensä enintään kolmen kuukauden kuluessa päätöksen, jossa se antaa kansalliselle sääntelyviranomaiselle luvan toteuttaa ehdotettu toimenpide tai jossa se estää toimenpiteen toteuttamisen. Komissio voi pidentää tätä määräaikaa kahdella kuukaudella mahdollisesti havaittujen ongelmien vuoksi. |
| --- | --- |

18.

Direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan nojalla tehtyjen ilmoitusten osalta komissio, joka toimii kyseisen direktiivin 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tekee yleensä enintään kolmen kuukauden kuluessa päätöksen, jossa se antaa kansalliselle sääntelyviranomaiselle luvan toteuttaa ehdotettu toimenpide tai jossa se estää toimenpiteen toteuttamisen. Komissio voi pidentää tätä määräaikaa kahdella kuukaudella mahdollisesti havaittujen ongelmien vuoksi.

| 19. | Kansallinen sääntelyviranomainen voi koska tahansa peruuttaa ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen, jolloin kyseinen toimenpide poistetaan rekisteristä. Komissio julkaisee tästä tiedonannon verkkosivuillaan. |
| --- | --- |

19.

Kansallinen sääntelyviranomainen voi koska tahansa peruuttaa ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen, jolloin kyseinen toimenpide poistetaan rekisteristä. Komissio julkaisee tästä tiedonannon verkkosivuillaan.

| 20. | Jos kansallinen sääntelyviranomainen toteuttaa ehdotetun toimenpiteen sen jälkeen kun se on saanut direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisia huomautuksia komissiolta tai toiselta kansalliselta sääntelyviranomaiselta, sen on ilmoitettava komissiolle ja muille kansallisille sääntelyviranomaisille tavasta, jolla se on ottanut tehdyt huomautukset täysin huomioon. |
| --- | --- |

20.

Jos kansallinen sääntelyviranomainen toteuttaa ehdotetun toimenpiteen sen jälkeen kun se on saanut direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisia huomautuksia komissiolta tai toiselta kansalliselta sääntelyviranomaiselta, sen on ilmoitettava komissiolle ja muille kansallisille sääntelyviranomaisille tavasta, jolla se on ottanut tehdyt huomautukset täysin huomioon.

| 21. | Kansallisen sääntelyviranomaisen pyynnöstä komissio keskustelee toimenpide-ehdotuksesta epävirallisesti ennen ilmoituksen tekemistä. |
| --- | --- |

21.

Kansallisen sääntelyviranomaisen pyynnöstä komissio keskustelee toimenpide-ehdotuksesta epävirallisesti ennen ilmoituksen tekemistä.

| 22. | Neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 (7) mukaisesti direktiivissä 2002/21/EY tai tässä suosituksessa mainitut määräajat lasketaan seuraavasti:






  a) | jos päivinä, viikkoina tai kuukausina ilmaistu määräaika lasketaan jonkin tapahtuman toteutumisesta lukien, päivää, jonka aikana tapahtuma toteutuu, ei lueta kyseiseen määräaikaan; |
| --- | --- | --- |

22.

Neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 (7) mukaisesti direktiivissä 2002/21/EY tai tässä suosituksessa mainitut määräajat lasketaan seuraavasti:

a)

jos päivinä, viikkoina tai kuukausina ilmaistu määräaika lasketaan jonkin tapahtuman toteutumisesta lukien, päivää, jonka aikana tapahtuma toteutuu, ei lueta kyseiseen määräaikaan;

| b) | viikkoina tai kuukausina ilmaistu määräaika päättyy määräajan viimeisen viikon tai kuukauden sen päivän päätyttyä, joka nimeltään tai järjestysnumeroltaan vastaa sen tapahtuman toteuttamispäivää, josta määräaika on laskettava. Jos kuukausina ilmaistun määräajan viimeisessä kuukaudessa ei ole päivää, jona määräajan tulisi päättyä, määräaika päättyy tuon kuukauden viimeisen päivän päättyessä; |
| --- | --- |

b)

viikkoina tai kuukausina ilmaistu määräaika päättyy määräajan viimeisen viikon tai kuukauden sen päivän päätyttyä, joka nimeltään tai järjestysnumeroltaan vastaa sen tapahtuman toteuttamispäivää, josta määräaika on laskettava. Jos kuukausina ilmaistun määräajan viimeisessä kuukaudessa ei ole päivää, jona määräajan tulisi päättyä, määräaika päättyy tuon kuukauden viimeisen päivän päättyessä;

| c) | määräaikoihin luetaan yleiset vapaapäivät, lauantait ja sunnuntait; |
| --- | --- |

c)

määräaikoihin luetaan yleiset vapaapäivät, lauantait ja sunnuntait;

| d) | työpäivillä tarkoitetaan kaikkia muita päiviä kuin virallisia ja/tai yleisiä vapaapäiviä, lauantaipäiviä ja sunnuntaipäiviä. |
| --- | --- |

d)

työpäivillä tarkoitetaan kaikkia muita päiviä kuin virallisia ja/tai yleisiä vapaapäiviä, lauantaipäiviä ja sunnuntaipäiviä.

Jos määräaika päättyisi lauantaina, sunnuntaina tai virallisena vapaapäivänä, sitä pidennetään ensimmäiseksi seuraavan työpäivän loppuun. Luettelo komission määrittämistä virallisista vapaapäivistä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ennen kunkin vuoden alkua.

| 23. | Komissio yhdessä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa arvioi soveltuvasti tämän suosituksen uudelleentarkastelun tarvetta sen päivämäärän jälkeen, joka on asetettu uuden sääntelykehyksen saattamiseksi osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

23.

Komissio yhdessä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa arvioi soveltuvasti tämän suosituksen uudelleentarkastelun tarvetta sen päivämäärän jälkeen, joka on asetettu uuden sääntelykehyksen saattamiseksi osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä.

| 25. | Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

25.

Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2008.

Komission puolesta

Viviane REDING

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33.

1

(2)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 7.

2

(3)  EUVL L 190, 30.7.2003, s. 13.

3

(4)  EUVL L 344, 28.12.2007, s. 65.

4

(5)  EYVL L 200, 30.7.2002, s. 38.

5

(6)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 51.

6

(7)  EYVL L 124, 8.6.1971, s. 1.

7

---

LIITE I

Toimenpide-ehdotuksista direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan mukaisesti tehtäviin ilmoituksiin liittyvä vakiolomake

(”Vakioilmoituslomake”)

JOHDANTO

Vakioilmoituslomakkeessa esitetään tiivistelmätiedot, jotka kansalliset sääntelyviranomaiset toimittavat komissiolle ilmoittaessaan toimenpide-ehdotuksista vakioilmoitusmenettelyä käyttäen direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan mukaisesti.

Komissio aikoo keskustella kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa kysymyksistä, jotka liittyvät 7 artiklan täytäntöönpanoon, erityisesti ilmoituksen tekemistä edeltävissä kokouksissa. Kansallisia sääntelyviranomaisia kehotetaan kuulemaan komissiota kaikista vakioilmoituslomakkeeseen liittyvistä seikoista ja erityisesti siitä, minkälaisia tietoja niitä pyydetään toimittamaan tai mahdollisuudesta välttyä velvollisuudelta toimittaa tiettyjä direktiivin 2002/21/EY 15 ja 16 artiklan mukaisesti tehtyyn markkina-analyysiin liittyviä tietoja.

OIKEAT JA TÄYDELLISET TIEDOT

Kansallisten sääntelyviranomaisten toimittamien tietojen olisi oltava oikeita ja täydellisiä ja ne olisi esitettävä tiivistetysti jäljempänä esitetyllä vakioilmoituslomakkeella. Vakioilmoituslomakkeen tarkoituksena ei ole korvata ilmoitettua toimenpide-ehdotusta, vaan sen tavoitteena on auttaa komissiota ja muiden jäsenvaltioiden kansallisia sääntelyviranomaisia todentamaan vakiolomaketietojen perusteella, että ilmoitettu toimenpide-ehdotus todella sisältää kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen komission direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan mukaisten tehtävien suorittamiseksi siinä säädetyssä määräajassa.

Edellytetyt tiedot on esitettävä vakioilmoituslomakkeen jaksoissa ja kappaleissa ja niissä on oltava viittaukset toimenpide-ehdotuksen kohtiin, joista tiedot löytyvät.

KIELI

Vakioilmoituslomake on täytettävä jollain Euroopan yhteisön virallisella kielellä, joka voi olla eri kieli kuin se, jota on käytetty ilmoitetussa toimenpide-ehdotuksessa. Komission direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan mukaisesti mahdollisesti omaksuma kanta tai tekemä päätös esitetään ilmoitetun toimenpide-ehdotuksen kielellä, mahdollisuuksien mukaan käännettynä vakioilmoituslomakkeessa käytetylle kielelle.

1   jakso

Markkinoiden määrittely

Ilmoittakaa soveltuvin osin:

| 1.1 | Merkityksellinen tuote- ja palvelumarkkina. Onko tämä markkina mainittu merkityksellisiä markkinoita koskevassa suosituksessa? |
| --- | --- |

1.1

Merkityksellinen tuote- ja palvelumarkkina. Onko tämä markkina mainittu merkityksellisiä markkinoita koskevassa suosituksessa?

| 1.2 | Merkityksellinen maantieteellinen markkina. |
| --- | --- |

1.2

Merkityksellinen maantieteellinen markkina.

| 1.3 | Lyhyt tiivistelmä mahdollisesta kansallisen kilpailuviranomaisen lausunnosta. |
| --- | --- |

1.3

Lyhyt tiivistelmä mahdollisesta kansallisen kilpailuviranomaisen lausunnosta.

| 1.4 | Lyhyt selostus ehdotetusta markkinamääritelmästä pidetyn julkisen kuulemisen tähänastisista tuloksista (esimerkiksi kuinka monta huomautusta on saatu, ketkä vastaajista olivat samaa mieltä ehdotetusta markkinamääritelmästä, ketkä vastaajista olivat eri mieltä). |
| --- | --- |

1.4

Lyhyt selostus ehdotetusta markkinamääritelmästä pidetyn julkisen kuulemisen tähänastisista tuloksista (esimerkiksi kuinka monta huomautusta on saatu, ketkä vastaajista olivat samaa mieltä ehdotetusta markkinamääritelmästä, ketkä vastaajista olivat eri mieltä).

| 1.5 | Jos merkityksellinen markkina eroaa merkityksellisiä markkinoita koskevassa suosituksessa luetelluista markkinoista, tiivistelmä tärkeimmistä syistä, joilla ehdotettu markkinamääritelmä perustellaan sähköisen viestinnän verkkoja ja palveluja koskevassa yhteisön sääntelyjärjestelmässä markkina-analyysiä ja huomattavan markkinavoiman arvioimista varten annettujen komission ohjeiden (1) 2 jakson sekä merkityksellisiä markkinoita koskevan suosituksen johdanto-osan 5–13 kappaleessa mainittujen kolmen perusteen ja suositukseen liitetyn perusteluosan (2) 2.2 kohdan pohjalta. |
| --- | --- |

1.5

Jos merkityksellinen markkina eroaa merkityksellisiä markkinoita koskevassa suosituksessa luetelluista markkinoista, tiivistelmä tärkeimmistä syistä, joilla ehdotettu markkinamääritelmä perustellaan sähköisen viestinnän verkkoja ja palveluja koskevassa yhteisön sääntelyjärjestelmässä markkina-analyysiä ja huomattavan markkinavoiman arvioimista varten annettujen komission ohjeiden (1) 2 jakson sekä merkityksellisiä markkinoita koskevan suosituksen johdanto-osan 5–13 kappaleessa mainittujen kolmen perusteen ja suositukseen liitetyn perusteluosan (2) 2.2 kohdan pohjalta.

2   jakso

Huomattavan markkinavoiman yritysten nimeäminen

Ilmoittakaa soveltuvin osin:

| 2.1 | Sellaisten yritysten nimet, joilla on todettu olevan yksin tai yhdessä huomattava markkinavoima.
  Tarvittaessa sellaisten yritysten nimet, joilla ei katsota enää olevan huomattavaa markkinavoimaa. |
| --- | --- |

2.1

Sellaisten yritysten nimet, joilla on todettu olevan yksin tai yhdessä huomattava markkinavoima.

Tarvittaessa sellaisten yritysten nimet, joilla ei katsota enää olevan huomattavaa markkinavoimaa.

| 2.2 | Perusteet, joita on käytetty pääteltäessä, onko yrityksellä yksin tai yhdessä huomattava markkinavoima. |
| --- | --- |

2.2

Perusteet, joita on käytetty pääteltäessä, onko yrityksellä yksin tai yhdessä huomattava markkinavoima.

| 2.3 | Merkityksellisellä markkinalla toimivien tärkeimpien yritysten (kilpailijoiden) nimet. |
| --- | --- |

2.3

Merkityksellisellä markkinalla toimivien tärkeimpien yritysten (kilpailijoiden) nimet.

| 2.4 | Edellä mainittujen yritysten markkinaosuudet ja markkinaosuuksien laskentaperuste (esim. liikevaihto, tilaajien lukumäärä).
  Esittäkää lyhyesti: |
| --- | --- |

2.4

Edellä mainittujen yritysten markkinaosuudet ja markkinaosuuksien laskentaperuste (esim. liikevaihto, tilaajien lukumäärä).

Esittäkää lyhyesti:

| 2.5 | Kansallisen kilpailuviranomaisen mahdollisesti antama lausunto. |
| --- | --- |

2.5

Kansallisen kilpailuviranomaisen mahdollisesti antama lausunto.

| 2.6 | Huomattavan markkinavoiman yritysten nimeämistä koskevan julkisen kuulemisen tähänastiset tulokset (esimerkiksi saatujen huomautusten kokonaismäärä, samaa/eri mieltä olevien määrä). |
| --- | --- |

2.6

Huomattavan markkinavoiman yritysten nimeämistä koskevan julkisen kuulemisen tähänastiset tulokset (esimerkiksi saatujen huomautusten kokonaismäärä, samaa/eri mieltä olevien määrä).

3   jakso

Sääntelylliset velvoitteet

Ilmoittakaa soveltuvin osin:

| 3.1 | Asetettavien, säilytettävien, muutettavien tai poistettavien velvoitteiden oikeusperusta (direktiivin 2002/19/EY 9–13 artikla). |
| --- | --- |

3.1

Asetettavien, säilytettävien, muutettavien tai poistettavien velvoitteiden oikeusperusta (direktiivin 2002/19/EY 9–13 artikla).

| 3.2 | Syyt, joiden vuoksi velvoitteiden asettaminen, säilyttäminen tai muuttaminen katsotaan oikeasuhteiseksi ja perustelluksi direktiivin 2002/21/EY 8 artiklassa säädettyjen tavoitteiden perusteella. Vaihtoehtoisesti ilmoittakaa toimenpide-ehdotuksen kappaleet, jaksot tai sivut, joilta tai joista kyseiset tiedot löytyvät. |
| --- | --- |

3.2

Syyt, joiden vuoksi velvoitteiden asettaminen, säilyttäminen tai muuttaminen katsotaan oikeasuhteiseksi ja perustelluksi direktiivin 2002/21/EY 8 artiklassa säädettyjen tavoitteiden perusteella. Vaihtoehtoisesti ilmoittakaa toimenpide-ehdotuksen kappaleet, jaksot tai sivut, joilta tai joista kyseiset tiedot löytyvät.

| 3.3 | Jos ehdotetut korjaustoimenpiteet ovat muita kuin direktiivin 2002/19/EY 9–13 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä, ilmoittakaa mitkä ovat 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ”poikkeustilanteet”, joiden perusteella tällaisia korjaustoimenpiteitä voidaan toteuttaa. Vaihtoehtoisesti ilmoittakaa toimenpide-ehdotuksen kappaleet, jaksot tai sivut, joilta tai joista kyseiset tiedot löytyvät. |
| --- | --- |

3.3

Jos ehdotetut korjaustoimenpiteet ovat muita kuin direktiivin 2002/19/EY 9–13 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä, ilmoittakaa mitkä ovat 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ”poikkeustilanteet”, joiden perusteella tällaisia korjaustoimenpiteitä voidaan toteuttaa. Vaihtoehtoisesti ilmoittakaa toimenpide-ehdotuksen kappaleet, jaksot tai sivut, joilta tai joista kyseiset tiedot löytyvät.

4   jakso

Kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

Ilmoittakaa direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kolmanteen luetelmakohtaan liittyen soveltuvin osin:

| 4.1 | Onko ehdotetun toimenpiteen tarkoituksena asettaa, muuttaa tai poistaa markkinoilla toimivia yrityksiä koskevia velvoitteita direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1

Onko ehdotetun toimenpiteen tarkoituksena asettaa, muuttaa tai poistaa markkinoilla toimivia yrityksiä koskevia velvoitteita direktiivin 2002/19/EY 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| 4.2 | Kyseisten yritysten nimet. |
| --- | --- |

4.2

Kyseisten yritysten nimet.

| 4.3 | Mitä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisiä sitoumuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

4.3

Mitä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisiä sitoumuksia on noudatettava.

---

(1)  EYVL C 165, 11.7.2002, s. 6.

(2)  Perusteluosa sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla 17 päivänä joulukuuta 2007 annettuun komission suositukseen 2007/789/EY, K(2007) 5406, julkaistu osoitteessa: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/implementation_enforcement/article_7/sec_2007_1483_2.pdf

---

LIITE II

Toimenpide-ehdotuksista direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan mukaisesti tehtäviin ilmoituksiin liittyvä lyhyt lomake

(”Lyhyt ilmoituslomake”)

JOHDANTO

Lyhyessä ilmoituslomakkeessa esitetään tiivistelmätiedot, jotka kansalliset sääntelyviranomaiset toimittavat komissiolle ilmoittaessaan toimenpide-ehdotuksista lyhyttä ilmoitusmenettelyä käyttäen direktiivin 2002/21/EY 7 artiklan mukaisesti.

Toimenpide-ehdotuksesta ei tarvitse toimittaa jäljennöstä eikä lyhyeen ilmoituslomakkeeseen tarvitse liittää muitakaan asiakirjoja. Lyhyessä ilmoituslomakkeessa on kuitenkin ilmoitettava internetosoite, josta toimenpide-ehdotus on saatavissa.

Image

Image

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/33

---

NEUVOSTON YHTEINEN TOIMINTA 2008/851/YUTP,

hyväksytty 10 päivänä marraskuuta 2008,

Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 14 artiklan, 25 artiklan kolmannen alakohdan ja 28 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto, jäljempänä ’turvallisuusneuvosto’, pyysi 15 päivänä toukokuuta 2008 hyväksymässään Somalian tilannetta koskevassa päätöslauselmassa 1814 (2008) valtioita ja alueellisia järjestöjä toteuttamaan toimenpiteitä Somaliaan lähetetyn humanitaarisen avun kuljettamiseen ja perille toimittamiseen sekä Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) valtuuttamiin toimiin osallistuvien alusten suojelemiseksi, koordinoiden toimintaansa tiiviisti keskenään. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto, jäljempänä ’turvallisuusneuvosto’, pyysi 15 päivänä toukokuuta 2008 hyväksymässään Somalian tilannetta koskevassa päätöslauselmassa 1814 (2008) valtioita ja alueellisia järjestöjä toteuttamaan toimenpiteitä Somaliaan lähetetyn humanitaarisen avun kuljettamiseen ja perille toimittamiseen sekä Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) valtuuttamiin toimiin osallistuvien alusten suojelemiseksi, koordinoiden toimintaansa tiiviisti keskenään.

| (2) | Turvallisuusneuvosto hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2008 Somalian tilannetta koskevan päätöslauselman 1816 (2008), jossa se ilmoitti olevansa huolestunut siitä, että merirosvous ja laivoihin kohdistuneet aseelliset ryöstöt uhkaavat humanitaarisen avun toimittamista perille Somaliassa, meren kauppareittien turvallisuutta ja kansainvälistä merenkulkua. Turvallisuusneuvosto kehotti erityisesti niitä valtioita, jotka haluavat käyttää Somalian rannikkovesillä olevia kaupallisia merireittejä, vahvistamaan ja koordinoimaan yhteistyössä siirtymäkauden liittohallituksen kanssa toimintaa, jolla ehkäistään merirosvousta ja merellä tapahtuvia aseellisia ryöstöjä. Turvallisuusneuvosto antoi niille valtioille, jotka tekevät yhteistyötä siirtymäkauden liittohallituksen kanssa ja joiden nimet siirtymäkauden liittohallitus on edeltä käsin ilmoittanut YK:n pääsihteerille, luvan kuuden kuukauden ajan päätöslauselman hyväksymisestä mennä Somalian aluevesille ja käyttää kaikkia tarvittavia keinoja merirosvouksen ja merellä tapahtuvien aseellisten ryöstöjen estämiseksi sovellettavan kansainvälisen oikeuden mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Turvallisuusneuvosto hyväksyi 2 päivänä kesäkuuta 2008 Somalian tilannetta koskevan päätöslauselman 1816 (2008), jossa se ilmoitti olevansa huolestunut siitä, että merirosvous ja laivoihin kohdistuneet aseelliset ryöstöt uhkaavat humanitaarisen avun toimittamista perille Somaliassa, meren kauppareittien turvallisuutta ja kansainvälistä merenkulkua. Turvallisuusneuvosto kehotti erityisesti niitä valtioita, jotka haluavat käyttää Somalian rannikkovesillä olevia kaupallisia merireittejä, vahvistamaan ja koordinoimaan yhteistyössä siirtymäkauden liittohallituksen kanssa toimintaa, jolla ehkäistään merirosvousta ja merellä tapahtuvia aseellisia ryöstöjä. Turvallisuusneuvosto antoi niille valtioille, jotka tekevät yhteistyötä siirtymäkauden liittohallituksen kanssa ja joiden nimet siirtymäkauden liittohallitus on edeltä käsin ilmoittanut YK:n pääsihteerille, luvan kuuden kuukauden ajan päätöslauselman hyväksymisestä mennä Somalian aluevesille ja käyttää kaikkia tarvittavia keinoja merirosvouksen ja merellä tapahtuvien aseellisten ryöstöjen estämiseksi sovellettavan kansainvälisen oikeuden mukaisesti.

| (3) | Turvallisuusneuvosto ilmaisi 7 päivänä lokakuuta 2008 hyväksymässään päätöslauselmassa 1838 (2008) tyytyväisyytensä Euroopan unionin (EU) suunnitelmaan merellä mahdollisesti toteutettavasta sotilasoperaatiosta, sekä muihin kansainvälisiin ja kansallisiin aloitteisiin päätöslauselmien 1814 (2008) ja 1816 (2008) täytäntöön panemiseksi, ja kehotti painokkaasti kaikkia niitä valtioita, joilla on tarvittavat resurssit, tekemään yhteistyötä siirtymäkauden liittohallituksen kanssa merirosvouden ja merellä tapahtuvien aseellisten ryöstöjen torjunnassa päätöslauselman 1816 (2008) määräysten mukaisesti. Turvallisuusneuvosto kehotti myös painokkaasti kaikkia valtioita ja alueellisia järjestöjä jatkamaan toimintaansa päätöslauselman 1814 (2008) määräysten mukaisesti Maailman elintarvikeohjelman (WFP) laivasaattueiden suojelemiseksi, mikä on erityisen tärkeää humanitaarisen avun perille saamiselle Somalian väestölle. |
| --- | --- |

(3)

Turvallisuusneuvosto ilmaisi 7 päivänä lokakuuta 2008 hyväksymässään päätöslauselmassa 1838 (2008) tyytyväisyytensä Euroopan unionin (EU) suunnitelmaan merellä mahdollisesti toteutettavasta sotilasoperaatiosta, sekä muihin kansainvälisiin ja kansallisiin aloitteisiin päätöslauselmien 1814 (2008) ja 1816 (2008) täytäntöön panemiseksi, ja kehotti painokkaasti kaikkia niitä valtioita, joilla on tarvittavat resurssit, tekemään yhteistyötä siirtymäkauden liittohallituksen kanssa merirosvouden ja merellä tapahtuvien aseellisten ryöstöjen torjunnassa päätöslauselman 1816 (2008) määräysten mukaisesti. Turvallisuusneuvosto kehotti myös painokkaasti kaikkia valtioita ja alueellisia järjestöjä jatkamaan toimintaansa päätöslauselman 1814 (2008) määräysten mukaisesti Maailman elintarvikeohjelman (WFP) laivasaattueiden suojelemiseksi, mikä on erityisen tärkeää humanitaarisen avun perille saamiselle Somalian väestölle.

| (4) | Neuvosto antoi 26 päivänä toukokuuta 2008 päätelmät, joissa se ilmaisi olevansa huolestunut Somalian rannikkovesillä lisääntyneestä merirosvouksesta, joka haittaa humanitaarisia toimia ja kansainvälistä meriliikennettä alueella ja osaltaan jatkuvasti rikkoo Yhdistyneiden Kansakuntien asettamaa asevientikieltoa. Neuvosto oli myös tyytyväinen eräiden EU:n jäsenvaltioiden aloitteisiin, joiden tarkoituksena on suojella WFP:n aluksia. Neuvosto piti tärkeänä, että kansainvälinen yhteisö osallistuisi laajemmin alusten saattamiseen humanitaarisen avun toimittamisen turvaamiseksi Somalian väestölle. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 26 päivänä toukokuuta 2008 päätelmät, joissa se ilmaisi olevansa huolestunut Somalian rannikkovesillä lisääntyneestä merirosvouksesta, joka haittaa humanitaarisia toimia ja kansainvälistä meriliikennettä alueella ja osaltaan jatkuvasti rikkoo Yhdistyneiden Kansakuntien asettamaa asevientikieltoa. Neuvosto oli myös tyytyväinen eräiden EU:n jäsenvaltioiden aloitteisiin, joiden tarkoituksena on suojella WFP:n aluksia. Neuvosto piti tärkeänä, että kansainvälinen yhteisö osallistuisi laajemmin alusten saattamiseen humanitaarisen avun toimittamisen turvaamiseksi Somalian väestölle.

| (5) | Neuvosto hyväksyi 5 päivänä elokuuta 2008 kriisinhallinnan toimintaperiaatteet EU:n toimelle, jolla osallistutaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1816 (2008) täytäntöönpanoon ja kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden palauttamiseen alueella. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto hyväksyi 5 päivänä elokuuta 2008 kriisinhallinnan toimintaperiaatteet EU:n toimelle, jolla osallistutaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1816 (2008) täytäntöönpanoon ja kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden palauttamiseen alueella.

| (6) | Neuvosto vahvisti 15 päivänä syyskuuta 2008 olevansa erittäin huolestunut Somalian rannikkovesillä tapahtuneista merirosvoustapauksista ja aseellisista ryöstöistä, valittaen erityisesti niiden viimeaikaista lisääntymistä. EU osallistuu Somalian rannikkovesillä tapahtuvan merirosvouksen torjuntaa koskevan turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1816 (2008) täytäntöönpanoon sekä päätöslauselmien 1814 (2008) ja 1816 (2008) nojalla WFP:n puitteissa rahdattujen Somaliaan suuntaavien aluksien suojeluun, minkä johdosta neuvosto on päättänyt perustaa Brysseliin koordinointiyksikön, jonka tehtävänä on tukea eräiden jäsenvaltioiden valvonta- ja suojelutoimia Somalian rannikkovesillä. Neuvosto hyväksyi samana päivänä kyseistä sotilaallista koordinointitoimea (EU NAVCO) varten laaditun täytäntöönpanosuunnitelman sekä strategisen sotilaallisen vaihtoehdon, joka koskee mahdollista EU:n sotilaallista merioperaatiota, jonka käyttöön jäsenvaltiot, jotka ovat halukkaita päätöslauselman 1816 (2008) määräysten täytäntöönpanoa koskevaan yhteistyöhön siirtymäkauden liittohallituksen kanssa, antaisivat sotilasvoimavarojaan merirosvousten ja aseellisten ryöstöjen estämiseksi ja torjumiseksi Somalian rannikkovesillä. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto vahvisti 15 päivänä syyskuuta 2008 olevansa erittäin huolestunut Somalian rannikkovesillä tapahtuneista merirosvoustapauksista ja aseellisista ryöstöistä, valittaen erityisesti niiden viimeaikaista lisääntymistä. EU osallistuu Somalian rannikkovesillä tapahtuvan merirosvouksen torjuntaa koskevan turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1816 (2008) täytäntöönpanoon sekä päätöslauselmien 1814 (2008) ja 1816 (2008) nojalla WFP:n puitteissa rahdattujen Somaliaan suuntaavien aluksien suojeluun, minkä johdosta neuvosto on päättänyt perustaa Brysseliin koordinointiyksikön, jonka tehtävänä on tukea eräiden jäsenvaltioiden valvonta- ja suojelutoimia Somalian rannikkovesillä. Neuvosto hyväksyi samana päivänä kyseistä sotilaallista koordinointitoimea (EU NAVCO) varten laaditun täytäntöönpanosuunnitelman sekä strategisen sotilaallisen vaihtoehdon, joka koskee mahdollista EU:n sotilaallista merioperaatiota, jonka käyttöön jäsenvaltiot, jotka ovat halukkaita päätöslauselman 1816 (2008) määräysten täytäntöönpanoa koskevaan yhteistyöhön siirtymäkauden liittohallituksen kanssa, antaisivat sotilasvoimavarojaan merirosvousten ja aseellisten ryöstöjen estämiseksi ja torjumiseksi Somalian rannikkovesillä.

| (7) | Neuvosto hyväksyi 19 päivänä syyskuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/749/YUTP Euroopan unionin sotilaallisesta koordinointitoimesta Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1816 (2008) tukemiseksi (EU NAVCO) (1). |
| --- | --- |

(7)

Neuvosto hyväksyi 19 päivänä syyskuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/749/YUTP Euroopan unionin sotilaallisesta koordinointitoimesta Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1816 (2008) tukemiseksi (EU NAVCO) (1).

| (8) | Sotilasoperaation (Atalanta) käynnistyessä koordinointiyksikölle annetut tehtävät hoidetaan tämän yhteisen toiminnan puitteissa. Tällöin on tarkoituksenmukaista lopettaa koordinointiyksikön toiminta. |
| --- | --- |

(8)

Sotilasoperaation (Atalanta) käynnistyessä koordinointiyksikölle annetut tehtävät hoidetaan tämän yhteisen toiminnan puitteissa. Tällöin on tarkoituksenmukaista lopettaa koordinointiyksikön toiminta.

| (9) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) olisi vastattava Somalian rannikkovesillä tapahtuvien merirosvousten estämiseen osallistumista koskevan Euroopan unionin sotilasoperaation poliittisesta valvonnasta, strategisesta johdosta sekä asiaan liittyvien päätösten tekemisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 25 artiklan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) olisi vastattava Somalian rannikkovesillä tapahtuvien merirosvousten estämiseen osallistumista koskevan Euroopan unionin sotilasoperaation poliittisesta valvonnasta, strategisesta johdosta sekä asiaan liittyvien päätösten tekemisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 25 artiklan kolmannen alakohdan mukaisesti.

| (10) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 28 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi vastattava tästä yhteisestä toiminnasta, jolla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, aiheutuvista toimintamenoista Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, jäljempänä ’Athene-järjestelmä’, 14 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/384/YUTP (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 28 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi vastattava tästä yhteisestä toiminnasta, jolla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, aiheutuvista toimintamenoista Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, jäljempänä ’Athene-järjestelmä’, 14 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/384/YUTP (2) mukaisesti.

| (11) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisessä toiminnassa on vahvistettava Euroopan unionille sen toteuttamiseksi tarjottavat keinot. Rahoitusohje EU:n sotilasoperaation yhteisiä kustannuksia varten 12 kuukauden ajaksi on paras tämänhetkinen arvio ja saattaa muuttua lopullisessa talousarviossa, joka on hyväksyttävä Athene-järjestelmän sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisessä toiminnassa on vahvistettava Euroopan unionille sen toteuttamiseksi tarjottavat keinot. Rahoitusohje EU:n sotilasoperaation yhteisiä kustannuksia varten 12 kuukauden ajaksi on paras tämänhetkinen arvio ja saattaa muuttua lopullisessa talousarviossa, joka on hyväksyttävä Athene-järjestelmän sääntöjen mukaisesti.

| (12) | EU on tehnyt tarjouksen siirtymäkauden liittohallitukselle päätöslauselman 1816 (2008) 7 kohdan mukaisesti 30 päivänä lokakuuta 2008 lähettämällään kirjeellä, johon sisältyy ehdotuksia, jotka koskevat muiden valtioiden kuin Somalian lainkäyttövallan ulottamista henkilöihin, jotka otetaan kiinni Somalian aluevesillä ja jotka ovat syyllistyneet tai joiden epäillään syyllistyneen merirosvoukseen tai aseellisiin ryöstöihin. |
| --- | --- |

(12)

EU on tehnyt tarjouksen siirtymäkauden liittohallitukselle päätöslauselman 1816 (2008) 7 kohdan mukaisesti 30 päivänä lokakuuta 2008 lähettämällään kirjeellä, johon sisältyy ehdotuksia, jotka koskevat muiden valtioiden kuin Somalian lainkäyttövallan ulottamista henkilöihin, jotka otetaan kiinni Somalian aluevesillä ja jotka ovat syyllistyneet tai joiden epäillään syyllistyneen merirosvoukseen tai aseellisiin ryöstöihin.

| (13) | Tanskan asemasta tehdyn, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 6 artiklan nojalla Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. Tanska ei osallistu tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanoon eikä se osallistu operaation rahoittamiseen, |
| --- | --- |

(13)

Tanskan asemasta tehdyn, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 6 artiklan nojalla Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. Tanska ei osallistu tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanoon eikä se osallistu operaation rahoittamiseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN TOIMINNAN:

1 artikla

Tehtävänkuvaus

1.   Euroopan unioni (EU) toteuttaa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston, jäljempänä ’turvallisuusneuvosto’, päätöslauselmien 1814 (2008), 1816 (2008) ja 1838 (2008) tukemiseksi sotilasoperaation, jäljempänä ’Atalanta’, toteuttaen Montego Bayssä 10 päivänä joulukuuta 1982 allekirjoitetun Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 100 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen mukaisesti sallittua toimintaa merirosvouksen osalta sekä erityisesti kolmansien valtioiden kanssa tehtyjä sitoumuksia, osallistuakseen:

| — | Maailman elintarvikeohjelman (WFP) alusten suojeluun niiden toimittaessa elintarvikeapua Somalian maansisäisille pakolaisille, turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1814 (2008) sisältyvän toimeksiannon mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Maailman elintarvikeohjelman (WFP) alusten suojeluun niiden toimittaessa elintarvikeapua Somalian maansisäisille pakolaisille, turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1814 (2008) sisältyvän toimeksiannon mukaisesti;

| — | Somalian rannikkovesillä liikkuvien ryöstöille alttiiden alusten suojeluun sekä merirosvousten ja aseellisten ryöstöjen estämiseen, ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1816 (2008) sisältyvän toimeksiannon mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Somalian rannikkovesillä liikkuvien ryöstöille alttiiden alusten suojeluun sekä merirosvousten ja aseellisten ryöstöjen estämiseen, ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1816 (2008) sisältyvän toimeksiannon mukaisesti.

2.   Tähän tarkoitukseen käytettävät joukot toimivat Somalian ja sen naapurivaltioiden rannikkovesillä 500 meripeninkulman päähän ulottuvalla alueella neuvoston 5 päivänä elokuuta 2008 hyväksymiin kriisinhallinnan toimintaperiaatteisiin kuuluvien EU:n merioperaatioita koskevien poliittisten tavoitteiden mukaisesti.

2 artikla

Toimeksianto

Sovellettavan kansainvälisen oikeuden, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, ja turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1814 (2008), 1816 (2008) ja 1838 (2008) mukaisin edellytyksin sekä käytössään olevien voimavarojen rajoissa Atalanta:

| a) | suojelee WFP:n käyttöön rahdattuja aluksia erityisesti silloin, kun alukset liikkuvat Somalian aluevesillä, muun muassa sijoittamalla kyseisille aluksille Atalantan aseistettuja joukkoja; |
| --- | --- |

a)

suojelee WFP:n käyttöön rahdattuja aluksia erityisesti silloin, kun alukset liikkuvat Somalian aluevesillä, muun muassa sijoittamalla kyseisille aluksille Atalantan aseistettuja joukkoja;

| b) | suojelee valvomillaan alueilla purjehtivia kauppa-aluksia sen mukaisesti kuin on tapauskohtaisesti arvioitu olevan tarpeen, |
| --- | --- |

b)

suojelee valvomillaan alueilla purjehtivia kauppa-aluksia sen mukaisesti kuin on tapauskohtaisesti arvioitu olevan tarpeen,

| c) | valvoo Somalian rannikkovesialueita, joilla ilmenee merellä tapahtuvaan toimintaan ja erityisesti meriliikenteeseen kohdistuvia riskejä, mukaan lukien Somalian aluevedet; |
| --- | --- |

c)

valvoo Somalian rannikkovesialueita, joilla ilmenee merellä tapahtuvaan toimintaan ja erityisesti meriliikenteeseen kohdistuvia riskejä, mukaan lukien Somalian aluevedet;

| d) | toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien voimankäyttö, estääkseen ja ehkäistäkseen merirosvousta ja aseellisia ryöstöjä, joita sen valvomalla alueella saatetaan tehdä, sekä puuttuakseen niihin tavoitteenaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen lopettaminen; |
| --- | --- |

d)

toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien voimankäyttö, estääkseen ja ehkäistäkseen merirosvousta ja aseellisia ryöstöjä, joita sen valvomalla alueella saatetaan tehdä, sekä puuttuakseen niihin tavoitteenaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen lopettaminen;

| (e) | ottaen huomioon sen, ryhtyvätkö 12 artiklan mukaisin edellytyksin toimivaltaiset valtiot mahdollisesti oikeustoimiin, voi ottaa valvomillaan alueilla kiinni, ottaa säilöön ja siirtää henkilöt, jotka ovat syyllistyneet tai joiden epäillään syyllistyneen merirosvoukseen tai aseellisiin ryöstöihin, sekä pysäyttää merirosvoukseen tai aseellisiin ryöstöihin käytetyt alukset tai merirosvouksen tai aseellisten ryöstöjen yhteydessä kaapatut merirosvojen hallussa olevat alukset, ja ottaa haltuun näillä aluksilla olevan omaisuuden; |
| --- | --- |

(e)

ottaen huomioon sen, ryhtyvätkö 12 artiklan mukaisin edellytyksin toimivaltaiset valtiot mahdollisesti oikeustoimiin, voi ottaa valvomillaan alueilla kiinni, ottaa säilöön ja siirtää henkilöt, jotka ovat syyllistyneet tai joiden epäillään syyllistyneen merirosvoukseen tai aseellisiin ryöstöihin, sekä pysäyttää merirosvoukseen tai aseellisiin ryöstöihin käytetyt alukset tai merirosvouksen tai aseellisten ryöstöjen yhteydessä kaapatut merirosvojen hallussa olevat alukset, ja ottaa haltuun näillä aluksilla olevan omaisuuden;

| f) | muodostaa yhteyksiä alueella toimiviin järjestöihin ja yhteisöihin, jotka toimivat Somalian rannikkovesillä tapahtuvien merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen torjumiseksi, erityisesti OEF-operaation (Operation Enduring Freedom) puitteissa toimivaan merivoimaosastoon Combined Task Force 150, sekä alueella tässä tarkoituksessa toimiviin valtioihin. |
| --- | --- |

f)

muodostaa yhteyksiä alueella toimiviin järjestöihin ja yhteisöihin, jotka toimivat Somalian rannikkovesillä tapahtuvien merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen torjumiseksi, erityisesti OEF-operaation (Operation Enduring Freedom) puitteissa toimivaan merivoimaosastoon Combined Task Force 150, sekä alueella tässä tarkoituksessa toimiviin valtioihin.

3 artikla

EU-operaation komentajan nimittäminen

EU-operaation komentajaksi nimitetään Phillip Jones.

4 artikla

EU:n operatiivinen esikunta

Euroopan unionin operaatioesikunnan sijoituspaikka on Northwood, Yhdistynyt kuningaskunta.

5 artikla

Operaation suunnittelu ja aloittaminen

Päätöksen EU:n sotilasoperaation aloittamisesta tekee neuvosto sen jälkeen, kun operaatiosuunnitelma on hyväksytty ja voimankäyttövaltuudet on vahvistettu, ottaen huomioon liittohallituksen YK:n pääsihteerille antaman ilmoituksen yhteistyötarjouksesta, jonka EU on tehnyt päätöslauselman 1816 (2008) 7 kohdan soveltamiseksi.

6 artikla

Poliittinen valvonta ja strateginen johto

1.   Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) huolehtii neuvoston johdolla EU:n sotilasoperaation poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta. Neuvosto valtuuttaa PTK:n tekemään asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 25 artiklan mukaisesti. Tähän sisältyvät tarvittavat valtuudet muuttaa suunnitteluasiakirjoja, muun muassa operaatiosuunnitelmaa, johtamisjärjestelyjä ja voimankäyttövaltuuksia. Se kattaa myös tarvittavat valtuudet tehdä EU-operaation komentajan ja/tai EU-joukkojen komentajan nimittämistä koskevat päätökset. EU:n sotilasoperaation tavoitteita ja sen päättämistä koskeva päätösvalta kuuluu neuvostolle, jota avustaa korkeana edustajana toimiva pääsihteeri.

2.   PTK raportoi neuvostolle säännöllisin väliajoin.

3.   Euroopan unionin sotilaskomitean (EUSK) puheenjohtaja raportoi PTK:lle säännöllisin väliajoin EU:n sotilasoperaation toteuttamisesta. PTK voi kutsua EU-operaation komentajan ja/tai EU-joukkojen komentajan tarvittaessa kokouksiinsa.

7 artikla

Sotilaallinen johto

1.   EUSK varmistaa EU-operaation komentajan vastuulla toteutettavan EU:n sotilasoperaation asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnan.

2.   EU-operaation komentaja toimittaa säännöllisin väliajoin selvityksen EUSK:lle. Tämä voi tarvittaessa kutsua EU-operaation komentajan ja/tai EU-joukkojen komentajan kokouksiinsa.

3.   EUSK:n puheenjohtaja on EU-operaation komentajan ensisijainen yhteyshenkilö.

8 artikla

Euroopan unionin toiminnan johdonmukaisuus

Puheenjohtajavaltio, korkeana edustajana toimiva pääsihteeri, EU-operaation komentaja ja EU-joukkojen komentaja varmistavat tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanoon liittyvien toimien tiiviin yhteensovittamisen.

9 artikla

Suhteet Yhdistyneisiin Kansakuntiin, Somaliaan ja sen naapurivaltioihin sekä muihin toimijoihin

1.   Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri, tiiviissä yhteistyössä puheenjohtajavaltion kanssa, toimii Yhdistyneiden Kansakuntien, Somalian ja sen naapurivaltioiden viranomaisten sekä muiden asiaan liittyvien toimijoiden ensisijaisena yhteyshenkilönä. Pitäessään yhteyttä Afrikan unioniin korkeana edustajana toimiva pääsihteeri toimii Afrikan unioniin nimitetyn EU:n erityisedustajan avustamana, tiiviissä yhteistyössä puheenjohtajavaltion kanssa.

2.   Operatiivisella tasolla EU-operaation komentaja toimii erityisesti varustamoja edustavien järjestöjen sekä Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeristön, Kansainvälisen merenkulkujärjestön ja WFP:n asianomaisten osastojen ensisijaisena yhteyshenkilönä.

10 artikla

Kolmansien valtioiden osallistuminen

1.   Eurooppa-neuvoston hyväksymiä asiaan liittyviä suuntaviivoja noudattaen kolmansia valtioita voidaan kutsua osallistumaan operaatioon, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta EU:n päätöksenteon riippumattomuuteen tai yhteiseen toimielinjärjestelmään.

2.   Neuvosto valtuuttaa PTK:n pyytämään kolmansilta valtioilta osallistumistarjouksia ja tekemään tarvittavat päätökset tällaisten tarjousten hyväksymisestä EU-operaation komentajan ja EUSK:n suosituksesta.

3.   Kolmansien valtioiden osallistumista koskevat yksityiskohtaiset menettelyt vahvistetaan sopimuksissa, jotka tehdään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Puheenjohtajavaltiota avustava korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi neuvotella tällaisia sopimuksia puheenjohtajavaltion puolesta. Jos EU ja kolmas valtio ovat tehneet sopimuksen tämän osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioihin koskevista puitteista, tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan tämän operaation yhteydessä.

4.   Kolmansilla valtioilla, jotka osallistuvat EU:n sotilasoperaatioon sotilaallisesti merkittävällä tavalla, on samat operaation päivittäiseen hallintoon liittyvät oikeudet ja velvollisuudet kuin operaatioon osallistuvilla EU:n jäsenvaltioilla.

5.   Neuvosto valtuuttaa PTK:n tekemään tarvittavat päätökset osallistujien komitean perustamiseksi, jos kolmansien valtioiden osallistuminen on sotilaallisesti merkittävää.

6.   Ehdot, jotka koskevat operaatioon osallistuvan kolmannen valtion lainkäyttövallan käyttämiseksi kiinni otettujen ja säilöön otettujen henkilöiden siirtoa tähän kolmanteen valtioon, vahvistetaan 3 kohdassa tarkoitettujen osallistumista koskevien sopimusten tekemisen tai täytäntöönpanon yhteydessä.

11 artikla

EU-johtoisten joukkojen asema

EU-johtoisten joukkojen ja niiden henkilöstön, jotka

| — | ovat sijoitettuna tai läsnä kolmansien valtioiden maa-alueella, |
| --- | --- |

—

ovat sijoitettuna tai läsnä kolmansien valtioiden maa-alueella,

| — | toimivat kolmansien valtioiden aluevesillä tai sisävesillä, |
| --- | --- |

—

toimivat kolmansien valtioiden aluevesillä tai sisävesillä,

asemasta sovitaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, mukaan lukien näille annetun tehtävän suorittamisen ja sujuvan kulun edellyttämät erioikeudet, vapaudet ja muut takuut. Puheenjohtajavaltiota avustava korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi neuvotella tällaisen sopimuksen puheenjohtajavaltion puolesta.

12 artikla

Kiinniotettujen ja säilöön otettujen henkilöiden siirtäminen lainkäyttövallan käyttämiseksi

1.   Somalian antaman jäsenvaltioiden tai kolmansien valtioiden lainkäyttövallan käyttöä koskevan suostumuksen perusteella sekä Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 105 artiklan mukaisesti aavalla merellä oikeustoimia varten kiinniotetut ja säilöön otetut henkilöt, jotka ovat syyllistyneet tai joiden epäillään syyllistyneen merirosvoukseen tai aseellisiin ryöstöihin, sekä kyseisten tekojen toteuttamiseen käytetty omaisuus siirretään

| — | sen operaatioon osallistuvan jäsenvaltion tai kolmannen valtion toimivaltaisten viranomaisten huostaan, jonka lipun alla kiinnioton suorittanut alus purjehtii, tai |
| --- | --- |

—

sen operaatioon osallistuvan jäsenvaltion tai kolmannen valtion toimivaltaisten viranomaisten huostaan, jonka lipun alla kiinnioton suorittanut alus purjehtii, tai

| — | jos asianomainen jäsenvaltio tai kolmas valtio ei halua käyttää lainkäyttövaltaansa, muun sellaisen jäsenvaltion tai kolmannen valtion huostaan, joka haluaa käyttää lainkäyttövaltaansa kyseessä oleviin henkilöihin ja omaisuuteen nähden. |
| --- | --- |

—

jos asianomainen jäsenvaltio tai kolmas valtio ei halua käyttää lainkäyttövaltaansa, muun sellaisen jäsenvaltion tai kolmannen valtion huostaan, joka haluaa käyttää lainkäyttövaltaansa kyseessä oleviin henkilöihin ja omaisuuteen nähden.

2.   Ketään 1 kohdassa mainituista henkilöistä ei voida siirtää kolmanteen valtioon, jos EU:n toimivaltaiset viranomaiset eivät ole sopineet siirron ehdoista kyseisen kolmannen valtion kanssa sovellettavan kansainvälisen oikeuden mukaisesti, mukaan lukien ihmisoikeuksia koskeva kansainvälinen oikeus, taatakseen erityisesti, että keneenkään ei kohdisteta kuolemanrangaistusta, kidutusta tai muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua.

13 artikla

Suhteet valtioihin, joiden lipun alla suojellut alukset purjehtivat

Atalantaan kuuluvien joukkojen sijoittamista kauppa-aluksille, erityisesti WFP:n käyttöön rahdatuille aluksille koskevista ehdoista sovitaan kyseisten alusten lippuvaltion viranomaisten kanssa, mukaan lukien operaation sujuvan toteuttamisen edellyttämät erioikeudet ja vapaudet ja muut takeet.

14 artikla

Rahoitusjärjestelyt

1.   EU:n sotilasoperaation yhteisiä kustannuksia hallinnoidaan Athene-järjestelmällä.

2.   Rahoitusohje EU:n sotilasoperaation yhteisiä kustannuksia varten on 8,3 miljoonaa euroa. Athene-järjestelmää koskevan päätöksen 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu rahoitusohjeen prosenttiosuus on 30 prosenttia.

15 artikla

Tietojen luovuttaminen YK:lle ja muille kolmansille osapuolille

1.   Korkeana edustajana toimivalla pääsihteerillä on valtuudet luovuttaa EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja asiakirjoja, jotka on laadittu EU:n sotilasoperaatiota varten, Yhdistyneille Kansakunnille ja tähän yhteiseen toimintaan osallistuville muille kolmansille osapuolille niitä kutakin vastaavan turvaluokittelutason mukaisesti neuvoston turvallisuussääntöjä (3) noudattaen.

2.   Korkeana edustajana toimivalla pääsihteerillä on valtuudet luovuttaa Yhdistyneille Kansakunnille ja tähän yhteiseen toimintaan osallistuville muille kolmansille osapuolille sellaisiin operaatiota koskeviin neuvoston keskusteluihin liittyviä EU:n turvaluokittelemattomia asiakirjoja, joita koskee neuvoston työjärjestyksen 6 artiklan 1 kohdan mukainen salassapitovelvollisuus (4).

16 artikla

Voimaantulo ja päättäminen

1.   Tämä yhteinen toiminta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

2.   Yhteinen toiminta 2008/749/YUTP kumotaan siitä päivästä alkaen, jona kyseisellä yhteisellä toiminnalla perustettu koordinointiyksikkö lopettaa toimintansa. Toiminta lopetetaan sinä päivänä, jona tämän yhteisen toiminnan 6 artiklassa tarkoitettu operaatio käynnistetään.

3.   EU:n sotilasoperaatio päättyy 12 kuukauden kuluttua alkuperäisestä operaation toimintavalmiutta koskevasta ilmoituksesta, jollei turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1814 (2008) ja 1816 (2008) voimassaoloa jatketa.

4.   Tämä yhteinen toiminta kumotaan EU-joukkojen poisvetämisen jälkeen EU:n sotilasoperaation päättämistä koskevan vahvistetun suunnitelman mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Athene-järjestelmää koskevan päätöksen asiaa koskevien säännösten soveltamista.

17 artikla

Julkaiseminen

1.   Tämä yhteinen toiminta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Myös PTK:n päätökset, jotka koskevat EU:n operaation komentajan ja/tai EU-joukkojen komentajan nimityksiä, sekä kolmansien valtioiden osallistumisen hyväksymistä ja osallistujien komitean perustamista koskevat PTK:n päätökset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 10 päivänä marraskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. KOUCHNER

---

(1)  EUVL L 252, 20.9.2008, s. 39.

1

(2)  EUVL L 152, 13.6.2007, s. 14.

2

(3)  Neuvoston päätös 2001/264/EY, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2001, neuvoston turvallisuussääntöjen vahvistamisesta (EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1).

3

(4)  Neuvoston päätös 2004/338/EY, Euratom, tehty 22 päivänä maaliskuuta 2004, neuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta (EUVL L 106, 15.4.2004, s. 22).

4

---

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/38

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2008/852/YOS,

tehty 24 päivänä lokakuuta 2008,

korruption vastaisesta yhteyspisteiden verkostosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan, 30 artiklan 1 kohdan, 31 artiklan ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,

ottaa huomioon Saksan liittotasavallan aloitteen (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan mukaan unionin tavoite antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella saavutetaan ehkäisemällä ja torjumalla järjestäytynyttä ja muuta rikollisuutta, lahjonta ja petokset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan mukaan unionin tavoite antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella saavutetaan ehkäisemällä ja torjumalla järjestäytynyttä ja muuta rikollisuutta, lahjonta ja petokset mukaan luettuina.

| (2) | Järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja valvontaa uuden vuosituhannen alkaessa koskevassa Euroopan unionin strategiassa korostetaan, että on tarpeen kehittää Euroopan unionin kokonaisvaltainen korruption vastainen politiikka. |
| --- | --- |

(2)

Järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja valvontaa uuden vuosituhannen alkaessa koskevassa Euroopan unionin strategiassa korostetaan, että on tarpeen kehittää Euroopan unionin kokonaisvaltainen korruption vastainen politiikka.

| (3) | Euroopan unionin kokonaisvaltaisesta lahjonnan vastaisesta politiikasta 14 päivänä huhtikuuta 2005 antamassaan päätöslauselmassa, jossa viitataan komission 28 päivänä toukokuuta 2003 neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle antamaan tiedonantoon Euroopan unionin kokonaisvaltaisesta lahjonnan vastaisesta politiikasta, neuvosto toteaa uudestaan jäsenvaltioiden tekemän ja työn merkityksen kehitettäessä sekä julkista että yksityistä sektoria varten yhteistyössä kaikkien kansalaisyhteiskunnan ja yritysmaailman asiaankuuluvien toimijoiden kanssa kokonaisvaltainen ja monipuolinen lahjonnan vastainen politiikka. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin kokonaisvaltaisesta lahjonnan vastaisesta politiikasta 14 päivänä huhtikuuta 2005 antamassaan päätöslauselmassa, jossa viitataan komission 28 päivänä toukokuuta 2003 neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle antamaan tiedonantoon Euroopan unionin kokonaisvaltaisesta lahjonnan vastaisesta politiikasta, neuvosto toteaa uudestaan jäsenvaltioiden tekemän ja työn merkityksen kehitettäessä sekä julkista että yksityistä sektoria varten yhteistyössä kaikkien kansalaisyhteiskunnan ja yritysmaailman asiaankuuluvien toimijoiden kanssa kokonaisvaltainen ja monipuolinen lahjonnan vastainen politiikka.

| (4) | Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisenä merkille strategisen toimintaperiaatteen kehittämisen Haagin ohjelmassa (3) (2.7 kohta) rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjumiseksi Euroopan unionin tasolla ja pyysi neuvostoa ja komissiota kehittämään tätä toimintaperiaatetta edelleen ja saattamaan sen operatiiviseksi. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisenä merkille strategisen toimintaperiaatteen kehittämisen Haagin ohjelmassa (3) (2.7 kohta) rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjumiseksi Euroopan unionin tasolla ja pyysi neuvostoa ja komissiota kehittämään tätä toimintaperiaatetta edelleen ja saattamaan sen operatiiviseksi.

| (5) | Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansallisten poliisivoimien tarkastus- ja valvontaelinten sekä toimeksiannoltaan laajempien korruptiontorjuntavirastojen päälliköt ja keskeiset edustajat kokoontuivat marraskuussa 2004 Wienissä lahjonnan torjuntaa Euroopan unionissa koskevan operatiivisen yhteistyön lisäämistä käsitelleen Agis-konferenssin yhteydessä. He korostivat, että on tärkeää lisätä edelleen keskinäistä yhteistyötä muun muassa järjestämällä vuosittaisia kokouksia, ja suhtautuivat myönteisesti ajatukseen nykyisille rakenteille perustuvasta Euroopan korruptiontorjuntaverkostosta. Wienin konferenssin jälkeen nämä korruption torjunnan eurooppalaiset kumppanit (European Partners Against Corruption, EPAC) kokoontuivat marraskuussa 2006 Budapestissä kuudenteen vuosikokoukseensa, jossa ne selvällä enemmistöllä vahvistivat tukevansa aloitetta virallisemman korruptiontorjuntaverkoston perustamisesta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansallisten poliisivoimien tarkastus- ja valvontaelinten sekä toimeksiannoltaan laajempien korruptiontorjuntavirastojen päälliköt ja keskeiset edustajat kokoontuivat marraskuussa 2004 Wienissä lahjonnan torjuntaa Euroopan unionissa koskevan operatiivisen yhteistyön lisäämistä käsitelleen Agis-konferenssin yhteydessä. He korostivat, että on tärkeää lisätä edelleen keskinäistä yhteistyötä muun muassa järjestämällä vuosittaisia kokouksia, ja suhtautuivat myönteisesti ajatukseen nykyisille rakenteille perustuvasta Euroopan korruptiontorjuntaverkostosta. Wienin konferenssin jälkeen nämä korruption torjunnan eurooppalaiset kumppanit (European Partners Against Corruption, EPAC) kokoontuivat marraskuussa 2006 Budapestissä kuudenteen vuosikokoukseensa, jossa ne selvällä enemmistöllä vahvistivat tukevansa aloitetta virallisemman korruptiontorjuntaverkoston perustamisesta.

| (6) | Nykyisten rakenteiden hyödyntämiseksi EPAC:n jäsenjärjestöt voisivat kuulua niihin viranomaisiin ja virastoihin, jotka muodostavat Euroopan korruptiontorjuntaverkoston. |
| --- | --- |

(6)

Nykyisten rakenteiden hyödyntämiseksi EPAC:n jäsenjärjestöt voisivat kuulua niihin viranomaisiin ja virastoihin, jotka muodostavat Euroopan korruptiontorjuntaverkoston.

| (7) | Kansainvälisen yhteistyön lisäämistä pidetään yleisesti (4) korruption torjunnan avaintekijänä. Korruption kaikkien ilmenemismuotojen torjuntaa olisi parannettava tehokkaalla yhteistyöllä, mahdollisuuksien osoittamisella, jakamalla tietoja hyvistä käytännöistä ja kehittämällä korkeita ammatillisia normeja. Euroopan unionin tason korruptiontorjuntaverkoston perustaminen edistää osaltaan merkittävästi tällaisen yhteistyön parantamista, |
| --- | --- |

(7)

Kansainvälisen yhteistyön lisäämistä pidetään yleisesti (4) korruption torjunnan avaintekijänä. Korruption kaikkien ilmenemismuotojen torjuntaa olisi parannettava tehokkaalla yhteistyöllä, mahdollisuuksien osoittamisella, jakamalla tietoja hyvistä käytännöistä ja kehittämällä korkeita ammatillisia normeja. Euroopan unionin tason korruptiontorjuntaverkoston perustaminen edistää osaltaan merkittävästi tällaisen yhteistyön parantamista,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Tavoite

Perustetaan Euroopan unionin jäsenvaltioiden yhteyspisteiden verkosto, jäljempänä ’verkosto’, jotta voidaan parantaa korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi toteutettavaa viranomaisten ja virastojen välistä yhteistyötä Euroopassa. Euroopan komissio, Europol ja Eurojust osallistuvat verkoston toimintaan täysimääräisesti.

2 artikla

Verkoston kokoonpano

Verkosto muodostuu Euroopan unionin jäsenvaltioiden viranomaisista ja virastoista, joiden tehtävänä on korruption ehkäiseminen ja torjunta. Jäsenvaltiot nimeävät jäsenet. Kukin jäsenvaltio nimeää vähintään yhden ja enintään kolme tällaista organisaatiota. Euroopan komissio nimeää omat edustajansa. Europol ja Eurojust voivat kumpikin toimivaltansa puitteissa osallistua verkoston toimintaan.

3 artikla

Verkoston tehtävät

1.   Verkostolla on erityisesti seuraavat tehtävät:

| 1) | se toimii koko Euroopan unionin laajuisen korruption ehkäisemistä ja torjuntaa koskevia tehokkaita toimenpiteitä ja kokemuksia koskevan tiedonvaihdon foorumina; |
| --- | --- |

1)

se toimii koko Euroopan unionin laajuisen korruption ehkäisemistä ja torjuntaa koskevia tehokkaita toimenpiteitä ja kokemuksia koskevan tiedonvaihdon foorumina;

| 2) | se auttaa luomaan ja aktiivisesti ylläpitämään jäsentensä välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

2)

se auttaa luomaan ja aktiivisesti ylläpitämään jäsentensä välisiä yhteyksiä.

Näitä tarkoituksia varten muun muassa pidetään ajan tasalla olevaa yhteyspisteiden luetteloa ja toimivaa verkkosivustoa.

2.   Tehtäviensä suorittamiseksi verkoston jäsenet kokoontuvat vähintään kerran vuodessa.

4 artikla

Soveltamisala

Jäsenvaltioiden välisessä poliisiyhteistyössä ja oikeudellisessa yhteistyössä noudatetaan asiaa koskevia sääntöjä. Verkoston perustaminen ei vaikuta näiden sääntöjen soveltamiseen eikä Euroopan poliisiakatemian asemaan.

5 artikla

Verkoston organisointi

1.   Verkosto vastaa itse organisoinnistaan hyödyntäen olemassa olevaa epävirallista yhteistyötä EPAC:hen kuuluvien välillä.

2.   Jäsenvaltiot ja Euroopan komissio vastaavat nimeämiensä jäsenten tai edustajien kaikista kuluista. Samaa sääntöä sovelletaan Europoliin ja Eurojustiin.

6 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sen tekemistä seuraavana päivänä.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä lokakuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  EUVL C 173, 26.7.2007, s. 3.

1

(2)  Lausunto annettu 5. kesäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Haagin ohjelma vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittamisesta Euroopan unionissa (EUVL C 53, 3.3.2005, s. 1).

3

(4)  Korruption vastainen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus, jonka yleiskokous hyväksyi 31.10.2003 antamallaan päätöslauselmalla 58/4.

4

---

Oikaisuja

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/40

---

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 210, 31. heinäkuuta 2006
  )

Sivu 45, 32 artiklan 2 kohta:

korvataan:

”2.   Toimenpideohjelmat laatii jäsenvaltio tai sen nimeämä viranomainen yhteistyössä 10 artiklassa tarkoitettujen kumppanien kanssa.”

seuraavasti:

”2.   Toimenpideohjelmat laatii jäsenvaltio tai sen nimeämä viranomainen yhteistyössä 11 artiklassa tarkoitettujen kumppanien kanssa.”

Sivu 64, 90 artiklan 1 kohdan a alakohta:

korvataan:

| ”a) | kolmen vuoden ajan 89 artiklan 3 kohdassa määritellyn toimenpideohjelman sulkemisen jälkeen,” |
| --- | --- |

”a)

kolmen vuoden ajan 89 artiklan 3 kohdassa määritellyn toimenpideohjelman sulkemisen jälkeen,”

seuraavasti:

| ”a) | kolmen vuoden ajan 89 artiklan 5 kohdassa määritellyn toimenpideohjelman sulkemisen jälkeen,” |
| --- | --- |

”a)

kolmen vuoden ajan 89 artiklan 5 kohdassa määritellyn toimenpideohjelman sulkemisen jälkeen,”

Sivu 65, 93 artiklan 2 kohta:

korvataan:

”2.   Niiden liitteessä II lueteltujen jäsenvaltioiden osalta, joiden BKT vuosina 2001–2003 oli alle 85 prosenttia EU-25:n keskiarvosta samana ajankohtana, 1 kohdassa tarkoitettu määräaika vuosina ...”

seuraavasti:

”2.   Niiden liitteessä III lueteltujen jäsenvaltioiden osalta, joiden BKT vuosina 2001–2003 oli alle 85 prosenttia EU-25:n keskiarvosta samana ajankohtana, 1 kohdassa tarkoitettu määräaika vuosina ...”

Sivu 65, 95 artiklan toinen kohta:

korvataan:

”Talousarviositoumusten 31 päivänä joulukuuta 2015 vielä avoinna olevaa osaa koskevaa 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytetään samoin edellytyksin kuin kyseisiin toimiin liittyvän määrän osalta.”

seuraavasti:

”Talousarviositoumusten 31 päivänä joulukuuta 2015 vielä avoinna olevaa osaa koskeva 93 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytetään samoin edellytyksin kuin kyseisiin toimiin liittyvän määrän osalta.”

---

| 12.11.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/40

---

Oikaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1080/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1783/1999 kumoamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 210, 31. heinäkuuta 2006
  )

Sivu 7, 12 artiklan 4 kohta:

korvataan:

”... ilmoitettava määrällisinä käyttäen rajoitettua määrää vaikutusta ja tuloksia mittaavia indikaattoreita ...”

seuraavasti:

”... ilmoitettava määrällisinä käyttäen rajoitettua määrää tuotosta ja tuloksia mittaavia indikaattoreita ...”

---