# Europeiska unionens L 304/14 n

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 304 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången14 november 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 304

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången14 november 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 av den 22 oktober 2008 om energistatistik
   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1100/2008 av den 22 oktober 2008 om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar (kodifierad version)
   (
  1
  ) | 63 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 av den 22 oktober 2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (kodifierad version)
   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1102/2008 av den 22 oktober 2008 om exportförbud för metalliskt kvicksilver och vissa kvicksilverföreningar och kvicksilverblandningar och säker förvaring av metalliskt kvicksilver
   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1103/2008 av den 22 oktober 2008 om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av förfarandet i artikel 251 i fördraget, vad avser det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del III | 80 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 av den 22 oktober 2008 om energistatistik
   (
  1
  )

(
  1

1

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1100/2008 av den 22 oktober 2008 om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar (kodifierad version)
   (
  1
  )

(
  1

63

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 av den 22 oktober 2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (kodifierad version)
   (
  1
  )

(
  1

70

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1102/2008 av den 22 oktober 2008 om exportförbud för metalliskt kvicksilver och vissa kvicksilverföreningar och kvicksilverblandningar och säker förvaring av metalliskt kvicksilver
   (
  1
  )

(
  1

75

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1103/2008 av den 22 oktober 2008 om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av förfarandet i artikel 251 i fördraget, vad avser det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del III

80

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 14.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1099/2008

av den 22 oktober 2008

om energistatistik

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen behöver ha tillgång till korrekta och aktuella uppgifter om mängder, former, källor, alstring, leveranser, omvandling och förbrukning av energi i syfte att övervaka desin energipolitiks genomslag och följder. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen behöver ha tillgång till korrekta och aktuella uppgifter om mängder, former, källor, alstring, leveranser, omvandling och förbrukning av energi i syfte att övervaka desin energipolitiks genomslag och följder.

| (2) | Energistatistik har traditionellt sett fokuserat på energiförsörjningen och fossila energier. Under de kommande åren är det nödvändigt att mer fokus läggs på att öka kunskapen om och övervakningen av slutlig energiförbrukning, förnybar energi samt kärnenergi. |
| --- | --- |

(2)

Energistatistik har traditionellt sett fokuserat på energiförsörjningen och fossila energier. Under de kommande åren är det nödvändigt att mer fokus läggs på att öka kunskapen om och övervakningen av slutlig energiförbrukning, förnybar energi samt kärnenergi.

| (3) | Tillgång till korrekt aktuell information om energi är väsentlig för att bedöma energiförbrukningens inverkan på miljön, särskilt när det gäller utsläpp av växthusgaser. Denna information krävs i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG av den 11 februari 2004 om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet (2). |
| --- | --- |

(3)

Tillgång till korrekt aktuell information om energi är väsentlig för att bedöma energiförbrukningens inverkan på miljön, särskilt när det gäller utsläpp av växthusgaser. Denna information krävs i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG av den 11 februari 2004 om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet (2).

| (4) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (4) är medlemsstaterna skyldiga att lämna kvantitativa energiuppgifter. För att övervaka framstegen mot att uppnå de mål som fastställs i dessa direktiv krävs detaljerade aktuella energiuppgifter. |
| --- | --- |

(4)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (4) är medlemsstaterna skyldiga att lämna kvantitativa energiuppgifter. För att övervaka framstegen mot att uppnå de mål som fastställs i dessa direktiv krävs detaljerade aktuella energiuppgifter.

| (5) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (6) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (7) är medlemsstaterna skyldiga att lämna kvantitativa uppgifter om energiförbrukningen. För att kunna övervaka framstegen mot att uppnå de mål som fastställs i de direktiven krävs detaljerade aktuella energiuppgifter, bättre samverkan mellan dessa energiuppgifter och relevanta statistiska undersökningar såsom folk- och bostadsräkningar samt transportuppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (6) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (7) är medlemsstaterna skyldiga att lämna kvantitativa uppgifter om energiförbrukningen. För att kunna övervaka framstegen mot att uppnå de mål som fastställs i de direktiven krävs detaljerade aktuella energiuppgifter, bättre samverkan mellan dessa energiuppgifter och relevanta statistiska undersökningar såsom folk- och bostadsräkningar samt transportuppgifter.

| (6) | I kommissionens grönböcker av den 22 juni 2005 om effektivare energiutnyttjande och av den 8 mars 2006 om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning diskuteras en energipolitik för EU för vilken EU-omfattande energistatistik måste finnas att tillgå, inbegripet för inrättande av ett europeiskt observatorium för energimarknaderna. |
| --- | --- |

(6)

I kommissionens grönböcker av den 22 juni 2005 om effektivare energiutnyttjande och av den 8 mars 2006 om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning diskuteras en energipolitik för EU för vilken EU-omfattande energistatistik måste finnas att tillgå, inbegripet för inrättande av ett europeiskt observatorium för energimarknaderna.

| (7) | Detaljerade och aktuella energiuppgifter krävs för att inrätta en modell för energiuppskattning i den offentliga sektorn, vilket Europaparlamentet efterlyser i sin resolution av den 14 december 2006 om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (8). |
| --- | --- |

(7)

Detaljerade och aktuella energiuppgifter krävs för att inrätta en modell för energiuppskattning i den offentliga sektorn, vilket Europaparlamentet efterlyser i sin resolution av den 14 december 2006 om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (8).

| (8) | För att en eventuell försörjningskris ska kunna förutspås och EU-lösningar på en sådan kris ska kunna samordnas bör man under de närmaste åren ägna mer uppmärksamhet åt försörjningstrygghet när det gäller de viktigaste bränslena, och uppgifterna på EU-nivå bör komma tidigare och vara mer korrekta. |
| --- | --- |

(8)

För att en eventuell försörjningskris ska kunna förutspås och EU-lösningar på en sådan kris ska kunna samordnas bör man under de närmaste åren ägna mer uppmärksamhet åt försörjningstrygghet när det gäller de viktigaste bränslena, och uppgifterna på EU-nivå bör komma tidigare och vara mer korrekta.

| (9) | Energimarknadens avreglering och tilltagande komplexitet gör det allt svårare att samla in tillförlitliga aktuella energiuppgifter, särskilt om det saknas en rättslig grund för insamlingen av sådana uppgifter. |
| --- | --- |

(9)

Energimarknadens avreglering och tilltagande komplexitet gör det allt svårare att samla in tillförlitliga aktuella energiuppgifter, särskilt om det saknas en rättslig grund för insamlingen av sådana uppgifter.

| (10) | För att ett system för energistatistik ska kunna bistå Europeiska unionen och dess medlemsstater att fatta politiska beslut och främja offentliga debatter, även med medborgarna, bör jämförelsemöjligheter, insyn, flexibilitet och utvecklingsmöjligheter garanteras i systemet. Under den närmaste framtiden bör därför statistik om kärnenergi integreras och relevanta uppgifter om förnybar energi utvecklas mer. Likaså skulle tillgång till detaljerad statistik om boende och transport vara till stor nytta för energieffektiviteten. |
| --- | --- |

(10)

För att ett system för energistatistik ska kunna bistå Europeiska unionen och dess medlemsstater att fatta politiska beslut och främja offentliga debatter, även med medborgarna, bör jämförelsemöjligheter, insyn, flexibilitet och utvecklingsmöjligheter garanteras i systemet. Under den närmaste framtiden bör därför statistik om kärnenergi integreras och relevanta uppgifter om förnybar energi utvecklas mer. Likaså skulle tillgång till detaljerad statistik om boende och transport vara till stor nytta för energieffektiviteten.

| (11) | Sammanställningen av gemenskapsstatistik regleras i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (9). |
| --- | --- |

(11)

Sammanställningen av gemenskapsstatistik regleras i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (9).

| (12) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att inrätta en gemensam ram för sammanställning, översändning, utvärdering och spridning av jämförbar energistatistik i gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att inrätta en gemensam ram för sammanställning, översändning, utvärdering och spridning av jämförbar energistatistik i gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet.

| (13) | Vid sammanställning och spridning av gemenskapsstatistik i enlighet med denna förordning bör medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter beakta principerna i den uppförandekod för europeisk statistik som den 24 februari 2005 antogs av kommittén för det statistiska programmet som inrättades genom rådets beslut 89/328/EEG, Euratom (10) och som bifogades kommissionens rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar. |
| --- | --- |

(13)

Vid sammanställning och spridning av gemenskapsstatistik i enlighet med denna förordning bör medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter beakta principerna i den uppförandekod för europeisk statistik som den 24 februari 2005 antogs av kommittén för det statistiska programmet som inrättades genom rådets beslut 89/328/EEG, Euratom (10) och som bifogades kommissionens rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar.

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11).

| (15) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att ändra förteckningen över uppgiftskällor, den nationella statistiken och de tillämpliga förtydligandena och definitionerna samt formerna för översändande, liksom att upprätta och ändra den årliga statistiken om kärnenergi, när denna har förts in, att ändra statistiken om förnybar energi, när denna har förts in, samt upprätta och ändra statistiken om den slutgiltiga energiförbrukningen. Eftersom dessa åtgärder har allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att ändra förteckningen över uppgiftskällor, den nationella statistiken och de tillämpliga förtydligandena och definitionerna samt formerna för översändande, liksom att upprätta och ändra den årliga statistiken om kärnenergi, när denna har förts in, att ändra statistiken om förnybar energi, när denna har förts in, samt upprätta och ändra statistiken om den slutgiltiga energiförbrukningen. Eftersom dessa åtgärder har allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (16) | Det är nödvändigt att ge kommissionen möjlighet att bevilja medlemsstaterna undantag och avvikelser från de aspekter av energiuppgifterna som skulle medföra orimliga belastningar på uppgiftslämnarna. Avvikelser eller undantag bör beviljas endast vid erhållande av en vederbörlig motivering som innehåller en redogörelse för den nuvarande situationen och den alltför tunga arbetsbördan. Den period då dessa tillämpas bör vara så kort som möjligt. |
| --- | --- |

(16)

Det är nödvändigt att ge kommissionen möjlighet att bevilja medlemsstaterna undantag och avvikelser från de aspekter av energiuppgifterna som skulle medföra orimliga belastningar på uppgiftslämnarna. Avvikelser eller undantag bör beviljas endast vid erhållande av en vederbörlig motivering som innehåller en redogörelse för den nuvarande situationen och den alltför tunga arbetsbördan. Den period då dessa tillämpas bör vara så kort som möjligt.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Genom denna förordning inrättas en gemensam ram för framställning, översändning, utvärdering och spridning av jämförbar energistatistik i gemenskapen.

2.   Denna förordning ska tillämpas på statistiska uppgifter om energiprodukter och aggregat därav i gemenskapen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | gemenskapsstatistik: gemenskapsstatistik i enlighet med definitionen i artikel 2 första strecksatsen i förordning (EG) nr 322/97. |
| --- | --- |

a)

gemenskapsstatistik: gemenskapsstatistik i enlighet med definitionen i artikel 2 första strecksatsen i förordning (EG) nr 322/97.

| b) | framställning av statistik: framställning av statistik i enlighet med definitionen i artikel 2 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 322/97. |
| --- | --- |

b)

framställning av statistik: framställning av statistik i enlighet med definitionen i artikel 2 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 322/97.

| c) | kommissionen (Eurostat): gemenskapsmyndigheten i enlighet med definitionen i artikel 2 fjärde strecksatsen i förordning (EG) nr 322/97. |
| --- | --- |

c)

kommissionen (Eurostat): gemenskapsmyndigheten i enlighet med definitionen i artikel 2 fjärde strecksatsen i förordning (EG) nr 322/97.

| d) | energiprodukter: brännbara bränslen, värme, förnybar energi, el eller varje annan form av energi. |
| --- | --- |

d)

energiprodukter: brännbara bränslen, värme, förnybar energi, el eller varje annan form av energi.

| e) | aggregat: uppgifter som aggregerats på nationell nivå avseende behandling eller användning av energiprodukter, nämligen produktion, handel, lager, omvandling, förbrukning och strukturella egenskaper för energisystemet såsom installerad kapacitet för elproduktion eller produktionskapacitet för oljeprodukter. |
| --- | --- |

e)

aggregat: uppgifter som aggregerats på nationell nivå avseende behandling eller användning av energiprodukter, nämligen produktion, handel, lager, omvandling, förbrukning och strukturella egenskaper för energisystemet såsom installerad kapacitet för elproduktion eller produktionskapacitet för oljeprodukter.

| f) | uppgifternas kvalitet: följande aspekter av statistisk kvalitet: relevans, noggrannhet, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och tydlighet, jämförbarhet, samstämmighet samt fullständighet. |
| --- | --- |

f)

uppgifternas kvalitet: följande aspekter av statistisk kvalitet: relevans, noggrannhet, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och tydlighet, jämförbarhet, samstämmighet samt fullständighet.

Artikel 3

Uppgiftskällor

1.   Under iakttagande av principerna om fortsatt minskad belastning på uppgiftslämnarna och administrativ förenkling ska medlemsstaterna sammanställa uppgifter om energiprodukter och aggregat av dessa i gemenskapen från följande källor:

| a) | Särskilda statistiska undersökningar ställda till producenter och handlare, distributörer, transportörer, exportörer och importörer av primär och omvandlad energi. |
| --- | --- |

a)

Särskilda statistiska undersökningar ställda till producenter och handlare, distributörer, transportörer, exportörer och importörer av primär och omvandlad energi.

| b) | Andra statistiska undersökningar ställda till de slutliga energiförbrukarna i sektorerna för tillverkningsindustri, transport och andra sektorer, inbegripet hushåll. |
| --- | --- |

b)

Andra statistiska undersökningar ställda till de slutliga energiförbrukarna i sektorerna för tillverkningsindustri, transport och andra sektorer, inbegripet hushåll.

| c) | Andra förfaranden för statistisk skattning eller andra källor, inbegripet administrativa källor, såsom tillsynsmyndigheter för el- och gasmarknaderna. |
| --- | --- |

c)

Andra förfaranden för statistisk skattning eller andra källor, inbegripet administrativa källor, såsom tillsynsmyndigheter för el- och gasmarknaderna.

2.   Medlemsstaterna ska ange närmare bestämmelser om lämnande av de uppgifter som i enlighet med artikel 4 krävs av företag och andra källor för nationell statistik.

3.   Förteckningen över uppgiftskällor får ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2.

Artikel 4

Aggregat, energiprodukter och översändningsfrekvens för nationell statistik

1.   Den nationella statistik som ska redovisas ska vara den som anges i bilagorna. Den ska översändas med följande frekvenser:

| a) | Årlig för energistatistiken i bilaga B. |
| --- | --- |

a)

Årlig för energistatistiken i bilaga B.

| b) | Månatlig för energistatistiken i bilaga C. |
| --- | --- |

b)

Månatlig för energistatistiken i bilaga C.

| c) | Månatlig på kort sikt för energistatistiken i bilaga D. |
| --- | --- |

c)

Månatlig på kort sikt för energistatistiken i bilaga D.

2.   Tillämpliga förtydliganden och definitioner av de fackuttryck som används återfinns i de enskilda bilagorna samt i bilaga A (”Förtydliganden av terminologin”).

3.   De uppgifter som ska översändas samt tillämpliga förtydliganden och definitioner får ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2.

Artikel 5

Översändning och spridning

1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) översända den nationella statistik som avses i artikel 4.

2.   Formerna för översändandet, inbegripet tillämpliga tidsgränser och avvikelser och undantag från dessa, ska vara de som anges i bilagorna.

3.   Formerna för översändandet av den nationella statistiken får ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2.

4.   Kommissionen får i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 11.3 på vederbörligen motiverad begäran från en medlemsstat bevilja ytterligare avvikelser eller undantag för de delar av den nationella statistiken för vilka insamlingen skulle leda till en orimlig belastning för uppgiftslämnarna.

5.   Kommissionen (Eurostat) ska senast den 31 januari det andra året som följer på rapporteringsperioden årligen sprida energistatistik.

Artikel 6

Kvalitetsbedömning och rapporter

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa de översända uppgifternas kvalitet.

2.   Varje rimlig ansträngning ska göras för att se till att energiuppgifter som översänds i enlighet med bilaga B överensstämmer med uppgifter som lämnas i enlighet med kommissionens beslut 2005/166/EG av den 10 februari 2005 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet (12).

3.   I denna förordning ska följande kvalitetsbedömningskriterier tillämpas på de uppgifter som ska översändas:

| a) | ”Relevans”: i hur hög grad statistiken uppfyller användarnas nuvarande och potentiella behov. |
| --- | --- |

a)

”Relevans”: i hur hög grad statistiken uppfyller användarnas nuvarande och potentiella behov.

| b) | ”Tillförlitlighet”: i hur hög grad uppskattningarna överensstämmer med okända sanna värden. |
| --- | --- |

b)

”Tillförlitlighet”: i hur hög grad uppskattningarna överensstämmer med okända sanna värden.

| c) | ”Aktualitet”: tiden mellan uppgifternas tillgänglighet och den företeelse eller situation som de beskriver. |
| --- | --- |

c)

”Aktualitet”: tiden mellan uppgifternas tillgänglighet och den företeelse eller situation som de beskriver.

| d) | ”Punktlighet”: tiden mellan den dag som uppgifterna görs tillgängliga och den planerade dag då de skulle ha levererats. |
| --- | --- |

d)

”Punktlighet”: tiden mellan den dag som uppgifterna görs tillgängliga och den planerade dag då de skulle ha levererats.

| e) | ”Tillgänglighet” och ”tydlighet”: under vilka villkor och former som användare kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter. |
| --- | --- |

e)

”Tillgänglighet” och ”tydlighet”: under vilka villkor och former som användare kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter.

| f) | ”Jämförbarhet”: mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp och mätningsverktyg eller mätningsförfaranden som används när man jämför statistiken från olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tidsperioder. |
| --- | --- |

f)

”Jämförbarhet”: mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp och mätningsverktyg eller mätningsförfaranden som används när man jämför statistiken från olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tidsperioder.

| g) | ”Samstämmighet”: i hur hög grad uppgifterna tillförlitligt kan kombineras på olika sätt och användas för olika ändamål. |
| --- | --- |

g)

”Samstämmighet”: i hur hög grad uppgifterna tillförlitligt kan kombineras på olika sätt och användas för olika ändamål.

4.   Medlemsstaterna ska vart femte år till kommissionen (Eurostat) överlämna en rapport om kvaliteten i de uppgifter som översänds och om eventuellt förändrade metoder.

5.   Inom sex månader efter mottagandet av en begäran från kommissionen (Eurostat), så att denna kan bedöma kvaliteten på de översända uppgifterna, ska medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) lämna en rapport med alla relevanta upplysningar om genomförandet av denna förordning.

Artikel 7

Tidsfrister och frekvens

Medlemsstaterna ska sammanställa alla uppgifter som anges i denna förordning från början av kalenderåret efter antagandet av denna förordning, och ska därefter i fortsättningen översända dem med de frekvenser som anges i artikel 4.1.

Artikel 8

Årlig statistik om kärnenergi

Kommissionen (Eurostat) ska i samarbete med kärnenergisektorn i EU fastställa årlig statistik om kärnenergi som ska redovisas och spridas från och med 2009, vilket år ska vara den första rapporteringsperioden, utan att det påverkar sekretessen, där sådan behövs; dubbelarbete vid uppgiftsinsamling ska undvikas samtidigt som produktionskostnader hålls nere och rapporteringsbelastningar är rimliga.

Den årliga statistiken om kärnenergi ska upprättas och får ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2.

Artikel 9

Statistik om förnybar energi och om den slutliga energiförbrukningen

1.   För att förbättra kvaliteten på statistiken om förnybar energi och om den slutliga energiförbrukningen ska kommissionen (Eurostat) i samarbete med medlemsstaterna se till att denna statistik är jämförbar, medger insyn och är detaljerad och flexibel genom att göra följande:

| a) | Se över de metoder som används för att ta fram statistik om förnybar energi i syfte att årligen och på ett kostnadseffektivt sätt göra ytterligare relevant och detaljerad statistik om alla förnybara energikällor tillgänglig. Kommissionen (Eurostat) ska lägga fram och sprida den framtagna statistiken från och med 2010 (referensår). |
| --- | --- |

a)

Se över de metoder som används för att ta fram statistik om förnybar energi i syfte att årligen och på ett kostnadseffektivt sätt göra ytterligare relevant och detaljerad statistik om alla förnybara energikällor tillgänglig. Kommissionen (Eurostat) ska lägga fram och sprida den framtagna statistiken från och med 2010 (referensår).

| b) | Se över och fastställa de metoder som används på nationell nivå och gemenskapsnivå för att ta fram statistik om den slutliga energiförbrukningen (källor, variabler, kvalitet, kostnader) på grundval av nuläget, befintliga studier och pilotstudier för genomförbarhet och ännu inte utförda kostnad-nyttoanalyser samt utvärdera resultaten av pilotstudierna och kostnad-nyttoanalyserna med syfte att fastställa fördelningsnycklar för slutenergi per sektor och huvudsakliga användningsområden samt gradvis integrera resultaten i statistiken från och med 2012 (referensår). |
| --- | --- |

b)

Se över och fastställa de metoder som används på nationell nivå och gemenskapsnivå för att ta fram statistik om den slutliga energiförbrukningen (källor, variabler, kvalitet, kostnader) på grundval av nuläget, befintliga studier och pilotstudier för genomförbarhet och ännu inte utförda kostnad-nyttoanalyser samt utvärdera resultaten av pilotstudierna och kostnad-nyttoanalyserna med syfte att fastställa fördelningsnycklar för slutenergi per sektor och huvudsakliga användningsområden samt gradvis integrera resultaten i statistiken från och med 2012 (referensår).

2.   Den årliga statistiken över förnybar energi får ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2.

3.   Den årliga statistiken över den slutliga energiförbrukningen ska upprättas och får ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2.

Artikel 10

Genomförandeåtgärder

1.   Följande åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning och som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, bland annat genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2:

| a) | Ändringar av förteckningen över uppgiftskällor (artikel 3.3). |
| --- | --- |

a)

Ändringar av förteckningen över uppgiftskällor (artikel 3.3).

| b) | Ändringar av den nationella statistiken och de tillämpliga förtydligandena eller definitionerna (artikel 4.3). |
| --- | --- |

b)

Ändringar av den nationella statistiken och de tillämpliga förtydligandena eller definitionerna (artikel 4.3).

| c) | Ändringar av formerna för översändande (artikel 5.3). |
| --- | --- |

c)

Ändringar av formerna för översändande (artikel 5.3).

| d) | Upprättande och ändringar av den årliga statistiken om kärnenergi (artikel 8.2). |
| --- | --- |

d)

Upprättande och ändringar av den årliga statistiken om kärnenergi (artikel 8.2).

| e) | Ändringar av statistik om förnybar energi (artikel 9.2). |
| --- | --- |

e)

Ändringar av statistik om förnybar energi (artikel 9.2).

| f) | Upprättande och ändringar av statistiken över den slutgiltiga energiförbrukningen (artikel 9.3). |
| --- | --- |

f)

Upprättande och ändringar av statistiken över den slutgiltiga energiförbrukningen (artikel 9.3).

2.   Ytterligare avvikelser eller undantag (artikel 5.4) ska beviljas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 11.3.

3.   Hänsyn ska tas till principen om att ytterligare kostnader och rapporteringsbelastningar ska hållas rimliga.

Artikel 11

Kommitté

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det statistiska programmet.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

Artikel 12

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 22 oktober 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J.-P. JOUYET

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 12 mars 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 15 september 2008.

1

(2)  EUT L 49, 19.2.2004, s. 1.

2

(3)  EGT L 283, 27.10.2001, s. 33.

3

(4)  EUT L 52, 21.2.2004, s. 50.

4

(5)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 65.

5

(6)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 64.

6

(7)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 29.

7

(8)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 876.

8

(9)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1.

9

(10)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

10

(11)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

11

(12)  EUT L 55, 1.3.2005, s. 57.

12

---

BILAGA A

FÖRTYDLIGANDEN AV TERMINOLOGIN

I denna bilaga förklaras eller definieras termer som används i övriga bilagor.

1.   GEOGRAFISKA ANMÄRKNINGAR

Följande geografiska definitioner ska tillämpas uteslutande för statistisk rapportering.

| — | Australien omfattar inte utomaustraliska territorier. |
| --- | --- |

—

Australien omfattar inte utomaustraliska territorier.

| — | Danmark omfattar inte Färöarna och Grönland. |
| --- | --- |

—

Danmark omfattar inte Färöarna och Grönland.

| — | Frankrike omfattar Monaco, men omfattar inte de franska utomeuropeiska territorierna Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion, St.-Pierre och Miquelon, Nya Kaledonien, Franska Polynesien, Wallis och Futuna eller Mayotte. |
| --- | --- |

—

Frankrike omfattar Monaco, men omfattar inte de franska utomeuropeiska territorierna Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion, St.-Pierre och Miquelon, Nya Kaledonien, Franska Polynesien, Wallis och Futuna eller Mayotte.

| — | Italien omfattar San Marino och Vatikanstaten. |
| --- | --- |

—

Italien omfattar San Marino och Vatikanstaten.

| — | Japan omfattar Okinawa. |
| --- | --- |

—

Japan omfattar Okinawa.

| — | Nederländerna omfattar inte Surinam eller Nederländska Antillerna. |
| --- | --- |

—

Nederländerna omfattar inte Surinam eller Nederländska Antillerna.

| — | Portugal omfattar Azorerna och Madeira. |
| --- | --- |

—

Portugal omfattar Azorerna och Madeira.

| — | Spanien omfattar Kanarieöarna, Balearerna och Ceuta och Melilla. |
| --- | --- |

—

Spanien omfattar Kanarieöarna, Balearerna och Ceuta och Melilla.

| — | Schweiz omfattar inte Liechtenstein. |
| --- | --- |

—

Schweiz omfattar inte Liechtenstein.

| — | Förenta staterna omfattar de 50 delstaterna, District of Columbia, Amerikanska Jungfruöarna, Puerto Rico och Guam. |
| --- | --- |

—

Förenta staterna omfattar de 50 delstaterna, District of Columbia, Amerikanska Jungfruöarna, Puerto Rico och Guam.

2.   AGGREGAT

Producenter klassificeras enligt produktionens syfte:

| — | Huvudverksamhetsproducent: företag, privat eller offentligt ägda, som alstrar el eller värme för försäljning till tredje man som huvudsaklig verksamhet. |
| --- | --- |

—

Huvudverksamhetsproducent: företag, privat eller offentligt ägda, som alstrar el eller värme för försäljning till tredje man som huvudsaklig verksamhet.

| — | Egenproducenter: företag, privat eller offentligt ägda, som alstrar el eller värme helt eller delvis för eget bruk som biverksamhet. |
| --- | --- |

—

Egenproducenter: företag, privat eller offentligt ägda, som alstrar el eller värme helt eller delvis för eget bruk som biverksamhet.

Anm.: Kommissionen kan förtydliga terminologin genom att lägga till relevanta hänvisningar till Nace i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2 efter det att en revision av Nace har trätt i kraft.

2.1   Tillförsel- och omvandlingssektorerna

| Produktion/Inhemsk produktion
  Mängder bränsle som utvinns eller framställs, beräknade efter eventuella processer för avlägsnande av inert material. Produktion inbegriper mängder som förbrukas av producenten i produktionsprocessen (t.ex. för uppvärmning eller drift av maskiner och utrustning) samt leveranser till andra energiproducenter för omvandling eller annan användning.
  Med inhemsk menas produktion från resurser belägna i den aktuella staten. |
| --- |
| Import/Export
  För geografiska definitioner, se avsnittet ”Geografiska anmärkningar”.
  Om inte annat sägs menas med import det faktiska ursprunget (det land där energiprodukten producerades) för användning i landet och export det slutliga landet där den producerade energiprodukten förbrukas.
  Mängder anses vara importerade eller exporterade när de har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering har ägt rum eller inte.
  Om ursprung eller bestämmelseort inte är kända, kan ”Annan” användas.
  Statistiska differenser kan uppstå om endast total import och export finns tillgänglig enligt ovanstående definitioner, medan den geografiska uppdelningen bygger på en annan undersökning, källa eller begreppsbildning. I så fall ska differenser uppges under ”Annan”. |
| Internationell bunkring
  Bränslemängder som levereras till skepp under vilken flagg som helst och som bedriver internationell sjöfart. Internationell sjöfart kan ske till havs, på sjöar och inre vattenvägar eller i kustnära vatten. Följande ingår inte:






  — | Förbrukning av fartyg i inhemsk sjöfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart bör göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet. |

Produktion/Inhemsk produktion

Mängder bränsle som utvinns eller framställs, beräknade efter eventuella processer för avlägsnande av inert material. Produktion inbegriper mängder som förbrukas av producenten i produktionsprocessen (t.ex. för uppvärmning eller drift av maskiner och utrustning) samt leveranser till andra energiproducenter för omvandling eller annan användning.

Med inhemsk menas produktion från resurser belägna i den aktuella staten.

Import/Export

För geografiska definitioner, se avsnittet ”Geografiska anmärkningar”.

Om inte annat sägs menas med import det faktiska ursprunget (det land där energiprodukten producerades) för användning i landet och export det slutliga landet där den producerade energiprodukten förbrukas.

Mängder anses vara importerade eller exporterade när de har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering har ägt rum eller inte.

Om ursprung eller bestämmelseort inte är kända, kan ”Annan” användas.

Statistiska differenser kan uppstå om endast total import och export finns tillgänglig enligt ovanstående definitioner, medan den geografiska uppdelningen bygger på en annan undersökning, källa eller begreppsbildning. I så fall ska differenser uppges under ”Annan”.

Internationell bunkring

Bränslemängder som levereras till skepp under vilken flagg som helst och som bedriver internationell sjöfart. Internationell sjöfart kan ske till havs, på sjöar och inre vattenvägar eller i kustnära vatten. Följande ingår inte:

—

Förbrukning av fartyg i inhemsk sjöfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart bör göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet.

| — | Förbrukning av fiskefartyg. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av fiskefartyg.

| — | Förbrukning av militära styrkor. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av militära styrkor.

Lagerförändringar

Differensen mellan ingående och utgående lagernivå för lager belägna på nationellt territorium.

Bruttoförbrukning (beräknad)

Beräknat värde, definierat som:

Inhemsk produktion + Från andra källor + Import - Export - Internationell bunkring + Lagerförändringar

Bruttoförbrukning (observerad)

Den mängd som faktiskt redovisas i undersökningar av slutanvändarsektorerna.

Statistiska differenser

Beräknat värde, definierat som:

Beräknad bruttoförbrukning – observerad bruttoförbrukning.

Inkluderar lagerförändringar hos slutförbrukare, om detta inte kan anges som en del av ”Lagerförändringar”.

Skäl till eventuella större skillnader bör anges.

Huvudverksamhetsproducenters elverk

Bränslemängder som används för att generera el.

Bränsle som förbrukas av anläggningar som innehåller minst en kraftvärmeenhet ska bokföras under Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk.

Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk

Bränslemängder som används för att generera el och värme.

Huvudverksamhetsproducenters värmeverk

Bränslemängder som används för att generera värme.

Egenproducenters elverk

Bränslemängder som används för att generera el.

Bränsle som förbrukas av anläggningar som innehåller minst en kraftvärmeenhet ska bokföras under Egenproducenters kraftvärmeverk.

Egenproducenters kraftvärmeverk

Bränslemängder som motsvarar de mängder el som genereras och värme som säljs.

Egenproducenters värmeverk

Bränslemängder som motsvarar de mängder värme som säljs.

Patentbränsleanläggningar

Mängder som används för framställning av bränslen.

Mängder som används för uppvärmning och drift av utrustning bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn.

Koksugnar

Mängder som används i koksugnar.

Mängder som används för uppvärmning och drift av utrustning bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn.

Brunkolsbrikett- eller torvbrikettanläggningar

Mängder av lignit eller brunkol som används för att producera brunkolsbriketter (BKB) eller av torv för att producera torvbriketter.

Mängder som används för uppvärmning och drift av utrustning bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn.

Gasverk

Mängder som används för att framställa gas i gasverk och kolförgasningsanläggningar.

Mängder som används som bränsle för uppvärmning och drift av utrustning bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn.

Masugn

Mängder kokskol och/eller bituminöst kol och koksugnskoks som omvandlas i masugnar.

Mängder som används som bränsle för uppvärmning och drift av masugnar (t.ex. masugnsgas) bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn.

Kolförvätskning

Mängder bränsle som används för att framställa syntetisk olja.

Petroleumraffinaderier

Mängder som används för att framställa petroleumprodukter.

Mängder som används som bränsle för uppvärmning och drift av utrustning bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn.

Inte redovisat på annat håll – Omvandling

Mängder som används för omvandling och som inte redovisats på annat håll. Om rubriken används, bör det som införs här förklaras i rapporten.

2.2   Energisektorn och slutförbrukning

| Totalt, energisektorn
  Mängder som förbrukas i energiindustrin till stöd för utvinning (gruvdrift, olje- och gasproduktion) eller drift av anläggningar för omvandling.
  Här ingår inte mängder av bränsle som omvandlas till ett annat energislag (vilket bör redovisas under omvandlingssektorn) eller används till stöd för rörsystem för olja, gas eller kolsuspension (vilket bör redovisas under transportsektorn).
  Här ingår tillverkning av kemiska material för nukleär fission och fusion och produkterna av dessa processer. |
| --- |
| El-, kraftvärme- och värmeverk
  Mängder som förbrukas som energi vid elverk, kraftvärmeverk och värmeverk. |
| Kolgruvor
  Mängder som förbrukas som energi till stöd för utvinning och bearbetning av kol inom kolgruveindustrin.
  Kol som förbränns i elverk intill gruvan bör redovisas under omvandlingssektorn. |
| Patentbränsleanläggningar
  Mängder som förbrukas som energi vid patentbränsleanläggningar. |
| Koksugnar
  Mängder som förbrukas som energi vid koksanläggningar. |
| Brunkolsbrikett- eller torvbrikettanläggningar:
  Mängder som förbrukas som energi vid brunkolsbrikett- eller torvbrikettanläggningar. |
| Gasverk/förgasningsanläggningar
  Mängder som förbrukas som energi vid gasverk och kolförgasningsanläggningar. |
| Masugnar
  Mängder som förbrukas som energi vid masugnar. |
| Kolförvätskning
  Mängder som förbrukas som energi vid kolförvätskningsanläggningar. |
| Petroleumraffinaderier
  Mängder som förbrukas som energi vid petroleumraffinaderier. |
| Olje- och gasutvinning
  Mängder som förbrukas som bränsle i olje- och gasutvinningsprocessen och i anläggningar för bearbetning av naturgas.
  Här ingår inte förluster i rörsystem (ska redovisas som distributionsförluster) och energimängder som används till drift av rörsystem (ska redovisas under transportsektorn). |
| Total slutförbrukning
  Definieras (beräknas) som:
  = Total annan användning än energi + Slutlig energiförbrukning (Industri + Transport + Andra sektorer)
  Här ingår inte mängder för omvandling, användning av den energiproducerande energin och distributionsförluster. |
| Annan användning än energi
  Energiprodukter som används som insatsvaror i de olika sektorerna, dvs. inte förbrukas som ett bränsle eller omvandlas till ett annat bränsle. |

Totalt, energisektorn

Mängder som förbrukas i energiindustrin till stöd för utvinning (gruvdrift, olje- och gasproduktion) eller drift av anläggningar för omvandling.

Här ingår inte mängder av bränsle som omvandlas till ett annat energislag (vilket bör redovisas under omvandlingssektorn) eller används till stöd för rörsystem för olja, gas eller kolsuspension (vilket bör redovisas under transportsektorn).

Här ingår tillverkning av kemiska material för nukleär fission och fusion och produkterna av dessa processer.

El-, kraftvärme- och värmeverk

Mängder som förbrukas som energi vid elverk, kraftvärmeverk och värmeverk.

Kolgruvor

Mängder som förbrukas som energi till stöd för utvinning och bearbetning av kol inom kolgruveindustrin.

Kol som förbränns i elverk intill gruvan bör redovisas under omvandlingssektorn.

Patentbränsleanläggningar

Mängder som förbrukas som energi vid patentbränsleanläggningar.

Koksugnar

Mängder som förbrukas som energi vid koksanläggningar.

Brunkolsbrikett- eller torvbrikettanläggningar:

Mängder som förbrukas som energi vid brunkolsbrikett- eller torvbrikettanläggningar.

Gasverk/förgasningsanläggningar

Mängder som förbrukas som energi vid gasverk och kolförgasningsanläggningar.

Masugnar

Mängder som förbrukas som energi vid masugnar.

Kolförvätskning

Mängder som förbrukas som energi vid kolförvätskningsanläggningar.

Petroleumraffinaderier

Mängder som förbrukas som energi vid petroleumraffinaderier.

Olje- och gasutvinning

Mängder som förbrukas som bränsle i olje- och gasutvinningsprocessen och i anläggningar för bearbetning av naturgas.

Här ingår inte förluster i rörsystem (ska redovisas som distributionsförluster) och energimängder som används till drift av rörsystem (ska redovisas under transportsektorn).

Total slutförbrukning

Definieras (beräknas) som:

= Total annan användning än energi + Slutlig energiförbrukning (Industri + Transport + Andra sektorer)

Här ingår inte mängder för omvandling, användning av den energiproducerande energin och distributionsförluster.

Annan användning än energi

Energiprodukter som används som insatsvaror i de olika sektorerna, dvs. inte förbrukas som ett bränsle eller omvandlas till ett annat bränsle.

2.3   Uppgifter om slutförbrukning av energi

| Slutlig energiförbrukning
  Total energiförbrukning inom industri, transport och andra sektorer. |
| --- |
| Industrisektorn
  Här ingår bränslemängder som förbrukas av industriföretaget till stöd för sin huvudsakliga verksamhet.
  För värmeverk eller kraftvärmeverk omfattas endast bränslemängder som förbrukas för alstring av värme som används av verket självt. Bränslemängder som förbrukas för alstring av värme som säljs, eller för elproduktion, bör redovisas under tillämplig omvandlingssektor. |
| Järn och stål |
| Kemisk industri (inbegripet petrokemi)
  Kemisk och petrokemisk industri. |
| Andra metaller än järn.
  Industrier där andra metaller än järn framställs. |
| Icke-metalliska mineraliska produkter
  Glas, keramer, cement och annan byggmaterialindustri. |
| Transportmedel
  Industrier med anknytning till transportmedel |
| Maskiner
  Tillverkade metallvaror, maskiner och annan utrustning, utom transportmedel. |
| Utvinning och stenbrytning
  Utom energiproducerande industrier. |
| Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror. |
| Massa, papper och förlagsverksamhet
  Inkluderar reproduktion av inspelningar. |
| Trävarutillverkning (utom pappersmassa och papper). |
| Byggverksamhet |
| Textil och läder. |
| Ej angivet på annat håll – Industri
  Förbrukning i andra sektorer än vad som anges ovan. |
| Transportsektorn
  Energi som används inom all transportverksamhet, oavsett inom vilken ekonomisk sektor verksamheten äger rum. |
| Transportsektorn – Järnväg
  All förbrukning för användning i järnvägstransport, inklusive industrispår. |
| Transportsektorn – Inhemsk sjöfart
  Mängder som levereras till fartyg under all flagg men som inte bedriver internationell sjöfart (se Internationell bunkring). Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart bör göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet. |
| Transportsektorn – Landsväg
  Mängder som används i landsvägsfordon.
  Här ingår bränsle som förbrukas av jordbruksfordon på allmän väg och smörjmedel för användning i landsvägsfordon.
  Här ingår inte energi som förbrukas i stationära motorer (se Annan sektor), för traktorer som inte används på landsväg (se Jordbruk), militär användning för landsvägsfordon (se Annan sektor – Ej angivet på annat håll), bitumen som används som vägbeläggning samt energi som förbrukas i motorer på byggarbetsplatser (se Industri, delsektor Byggverksamhet). |
| Transportsektorn – Transporter i rörsystem
  Mängder som används som energi till stöd för och drift av rörsystem som transporterar gaser, vätskor, suspensioner och andra varor.
  Här ingår energi som används för pumpstationer och underhåll av rörsystemet.
  Här ingår inte energi som används för rördistribution av naturgas eller tillverkad gas, hetvatten eller ånga från distributören till slutanvändarna (redovisas under energisektorn), energi som används för slutdistribution av vatten till hushåll, industrier, handel och andra användare (redovisas under företagstjänster och offentliga tjänster) samt förluster under denna transport mellan distributören och slutanvändarna (redovisas som distributionsförluster). |
| Transportsektorn – Internationell luftfart
  Mängder flygbränsle som levereras till luftfartyg för internationell luftfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell luftfart bör göras efter avgångsort och ankomstort, inte efter flygbolagets nationalitet.
  Här ingår inte bränsle som används av flygbolag för deras landsvägsfordon (redovisas under Transportsektorn – Ej angivet på annat håll) och militär användning av flygbränsle (redovisas under Annan sektor – Ej angivet på annat håll). |
| Transportsektorn – Inhemsk luftfart
  Mängder flygbränsle som levereras till luftfartyg för inhemsk luftfart – reguljär, privat, jordbruk, osv.
  Här ingår bränsle som används för andra syften än luftfart, t.ex. motortest i provbänk. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell luftfart bör göras efter avgångsort och ankomstort, inte efter flygbolagets nationalitet.
  Här ingår inte bränsle som används av flygbolag för deras landsvägsfordon (redovisas under Transportsektorn – Ej angivet på annat håll) och militär användning av flygbränsle (redovisas under Annan sektor – Ej angivet på annat håll). |
| Transportsektorn – Ej angivet på annat håll
  Mängder som förbrukas i transportverksamhet som inte redovisas på annat håll.
  Här ingår bränsle som används av flygbolag för deras landsvägsfordon och bränsle som används i hamn för lossning av fartyg, t.ex. med kran.
  Det ska redovisas vad som inkluderas under denna rubrik. |
| Annan sektor
  Sektorer som inte anges särskilt eller som inte ingår i energi, industri eller transport. |
| Annan sektor – Företagstjänster och offentliga tjänster
  Bränsle som förbrukas av företag och kontor i offentlig och privat sektor. |
| Annan sektor – Hushåll
  Här redovisas bränslen som förbrukas av alla hushåll, även ”hushåll med anställda”. |
| Annan sektor – Jordbruk/Skogsbruk
  Bränsle som förbrukas av användare inom jordbruk, jakt och skogsbruk. |
| Annan sektor – Fiske
  Bränsle som levereras för fiske i sjöar, kustvatten och öppet hav. Fiske bör omfatta bränsle som levereras till fartyg av all flagg som har bunkrat i landet (internationellt fiske ingår) och energi som förbrukas i fiskenäringen. |
| Annan sektor – Ej redovisat på annat håll
  Verksamhet som inte ingår på annat håll. Denna kategori inkluderar militär bränsleförbrukning för mobil och stationär förbrukning (t.ex. fartyg, luftfartyg, landsvägsfordon och energiförbrukning i kaserner), oavsett om bränsleleveransen är avsedd för det aktuella landets militära styrkor eller ett annat lands militära styrkor. Om denna rubrik används bör det redovisas i rapporten vad som ingår. |

Slutlig energiförbrukning

Total energiförbrukning inom industri, transport och andra sektorer.

Industrisektorn

Här ingår bränslemängder som förbrukas av industriföretaget till stöd för sin huvudsakliga verksamhet.

För värmeverk eller kraftvärmeverk omfattas endast bränslemängder som förbrukas för alstring av värme som används av verket självt. Bränslemängder som förbrukas för alstring av värme som säljs, eller för elproduktion, bör redovisas under tillämplig omvandlingssektor.

Järn och stål

Kemisk industri (inbegripet petrokemi)

Kemisk och petrokemisk industri.

Andra metaller än järn.

Industrier där andra metaller än järn framställs.

Icke-metalliska mineraliska produkter

Glas, keramer, cement och annan byggmaterialindustri.

Transportmedel

Industrier med anknytning till transportmedel

Maskiner

Tillverkade metallvaror, maskiner och annan utrustning, utom transportmedel.

Utvinning och stenbrytning

Utom energiproducerande industrier.

Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror.

Massa, papper och förlagsverksamhet

Inkluderar reproduktion av inspelningar.

Trävarutillverkning (utom pappersmassa och papper).

Byggverksamhet

Textil och läder.

Ej angivet på annat håll – Industri

Förbrukning i andra sektorer än vad som anges ovan.

Transportsektorn

Energi som används inom all transportverksamhet, oavsett inom vilken ekonomisk sektor verksamheten äger rum.

Transportsektorn – Järnväg

All förbrukning för användning i järnvägstransport, inklusive industrispår.

Transportsektorn – Inhemsk sjöfart

Mängder som levereras till fartyg under all flagg men som inte bedriver internationell sjöfart (se Internationell bunkring). Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart bör göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet.

Transportsektorn – Landsväg

Mängder som används i landsvägsfordon.

Här ingår bränsle som förbrukas av jordbruksfordon på allmän väg och smörjmedel för användning i landsvägsfordon.

Här ingår inte energi som förbrukas i stationära motorer (se Annan sektor), för traktorer som inte används på landsväg (se Jordbruk), militär användning för landsvägsfordon (se Annan sektor – Ej angivet på annat håll), bitumen som används som vägbeläggning samt energi som förbrukas i motorer på byggarbetsplatser (se Industri, delsektor Byggverksamhet).

Transportsektorn – Transporter i rörsystem

Mängder som används som energi till stöd för och drift av rörsystem som transporterar gaser, vätskor, suspensioner och andra varor.

Här ingår energi som används för pumpstationer och underhåll av rörsystemet.

Här ingår inte energi som används för rördistribution av naturgas eller tillverkad gas, hetvatten eller ånga från distributören till slutanvändarna (redovisas under energisektorn), energi som används för slutdistribution av vatten till hushåll, industrier, handel och andra användare (redovisas under företagstjänster och offentliga tjänster) samt förluster under denna transport mellan distributören och slutanvändarna (redovisas som distributionsförluster).

Transportsektorn – Internationell luftfart

Mängder flygbränsle som levereras till luftfartyg för internationell luftfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell luftfart bör göras efter avgångsort och ankomstort, inte efter flygbolagets nationalitet.

Här ingår inte bränsle som används av flygbolag för deras landsvägsfordon (redovisas under Transportsektorn – Ej angivet på annat håll) och militär användning av flygbränsle (redovisas under Annan sektor – Ej angivet på annat håll).

Transportsektorn – Inhemsk luftfart

Mängder flygbränsle som levereras till luftfartyg för inhemsk luftfart – reguljär, privat, jordbruk, osv.

Här ingår bränsle som används för andra syften än luftfart, t.ex. motortest i provbänk. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell luftfart bör göras efter avgångsort och ankomstort, inte efter flygbolagets nationalitet.

Här ingår inte bränsle som används av flygbolag för deras landsvägsfordon (redovisas under Transportsektorn – Ej angivet på annat håll) och militär användning av flygbränsle (redovisas under Annan sektor – Ej angivet på annat håll).

Transportsektorn – Ej angivet på annat håll

Mängder som förbrukas i transportverksamhet som inte redovisas på annat håll.

Här ingår bränsle som används av flygbolag för deras landsvägsfordon och bränsle som används i hamn för lossning av fartyg, t.ex. med kran.

Det ska redovisas vad som inkluderas under denna rubrik.

Annan sektor

Sektorer som inte anges särskilt eller som inte ingår i energi, industri eller transport.

Annan sektor – Företagstjänster och offentliga tjänster

Bränsle som förbrukas av företag och kontor i offentlig och privat sektor.

Annan sektor – Hushåll

Här redovisas bränslen som förbrukas av alla hushåll, även ”hushåll med anställda”.

Annan sektor – Jordbruk/Skogsbruk

Bränsle som förbrukas av användare inom jordbruk, jakt och skogsbruk.

Annan sektor – Fiske

Bränsle som levereras för fiske i sjöar, kustvatten och öppet hav. Fiske bör omfatta bränsle som levereras till fartyg av all flagg som har bunkrat i landet (internationellt fiske ingår) och energi som förbrukas i fiskenäringen.

Annan sektor – Ej redovisat på annat håll

Verksamhet som inte ingår på annat håll. Denna kategori inkluderar militär bränsleförbrukning för mobil och stationär förbrukning (t.ex. fartyg, luftfartyg, landsvägsfordon och energiförbrukning i kaserner), oavsett om bränsleleveransen är avsedd för det aktuella landets militära styrkor eller ett annat lands militära styrkor. Om denna rubrik används bör det redovisas i rapporten vad som ingår.

3.   ÖVRIGA TERMER

Följande förkortningar används:

| — | TML: tetrametylbly |
| --- | --- |

—

TML: tetrametylbly

| — | TEL: tetraetylbly |
| --- | --- |

—

TEL: tetraetylbly

| — | SBP: särskild kokpunkt |
| --- | --- |

—

SBP: särskild kokpunkt

| — | LPG: kondenserad petroleumgas |
| --- | --- |

—

LPG: kondenserad petroleumgas

| — | NGL: naturgasvätskor |
| --- | --- |

—

NGL: naturgasvätskor

| — | LNG: kondenserad naturgas |
| --- | --- |

—

LNG: kondenserad naturgas

| — | CNG: komprimerad naturgas |
| --- | --- |

—

CNG: komprimerad naturgas

---

BILAGA B

ÅRLIG ENERGISTATISTIK

I denna bilaga beskrivs omfattning, enheter, rapporteringsperiod, frekvens, tidsfrister och former för översändning för den årliga insamlingen av energistatistik.

Förklaringarna i bilaga A av termer är tillämpliga på sådana termer som inte uttryckligen förklaras i denna bilaga.

1.   FASTA FOSSILA BRÄNSLEN OCH TILLVERKADE GASER

1.1   Tillämpliga energiprodukter

Om inte annat anges gäller insamlingen av dessa uppgifter samtliga följande energiprodukter:

| Energiprodukt | Definition |
| --- | --- |
| 1. | Antracit |

Energiprodukt

Definition

1.

Antracit

Högvärdigt kol som används industriellt och i hushållen. Det har normalt en halt av mindre än 10 % flyktiga ämnen och hög kolhalt (omkring 90 % fast kol). Dess bruttovärmevärde är större än 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på askfri men fuktig bas.

| 2. | Kokskol |
| --- | --- |

2.

Kokskol

Bituminöst kol av en kvalitet som medger framställning av koks lämplig för masugnscharger. Dess bruttovärmevärde är större än 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på askfri men fuktig bas.

| 3. | Annat bituminöst kol
  (flamkol) |
| --- | --- |

3.

Annat bituminöst kol

(flamkol)

Kol som används för ångbildning, innefattande allt bituminöst kol som inte inkluderas i kokskol eller antracit. Det kännetecknas av en högre halt av flyktiga ämnen än antracit (mer än 10 %) och lägre kolhalt (mindre än 90 % fast kol). Dess bruttovärmevärde är större än 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på askfri men fuktig bas. Om bituminöst kol används i koksugnar bör det redovisas som kokskol.

| 4. | Sub-bituminöst kol |
| --- | --- |

4.

Sub-bituminöst kol

Icke-bakande kol med ett bruttovärmevärde på mellan 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) och 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) innehållande mer än 31 % flyktiga ämnen på torr, mineralfri bas.

| 5. | Lignit/brunkol |
| --- | --- |

5.

Lignit/brunkol

Icke-bakande kol med ett bruttovärmevärde på mindre än 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) och innehållande mer än 31 % flyktiga ämnen på torr, mineralfri bas.

Oljeskiffer och tjärsand som framställs och förbränns direkt bör redovisas i denna kategori. Oljeskiffer och tjärsand som används som insatsvaror i andra omvandlingsprocesser bör också redovisas i denna kategori.

Detta inkluderar den del av oljeskiffret eller tjärsanden som förbrukas under omvandlingsprocessen. Skifferolja och andra produkter som härleds från förvätskning bör redovisas på det årliga oljefrågeformuläret.

| 6. | Torv |
| --- | --- |

6.

Torv

En brännbar, mjuk, porös eller komprimerad, sedimentär avlagring av vegetabiliskt ursprung med hög vattenhalt (upp till 90 % i obehandlat skick), lätt tillskuren, med ljusbrun till mörkbrun färg. Torv som används för andra syften än energi inkluderas inte.

Denna definition påverkar varken definitionen av förnybara energikällor enligt direktiv 2001/77/EG eller 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories.

| 7. | Patentbränsle |
| --- | --- |

7.

Patentbränsle

Ett sammansatt bränsle tillverkat av hårdkolstybb med tillsats av ett bindemedel. Mängden framställt patentbränsle kan därför vara något större än den faktiska mängd kol som använts i omvandlingsprocessen.

| 8. | Koksugnskoks |
| --- | --- |

8.

Koksugnskoks

Den fasta produkt som erhålls vid pyrolys av kol, främst kokskol, vid hög temperatur, med låg halt av vatten och flyktiga ämnen. Koksugnskoks används främst i stålindustrin som energikälla och kemiskt agens. Koksstybb och gjuterikoks ingår i denna kategori.

Halvkoks (en fast produkt som erhålles från förkolning av stenkol vid låg temperatur) bör redovisas under denna kategori. Halvkoks används som hushållsbränsle eller av omvandlingsanläggningen själv. Denna kategori omfattar också koks, koksstybb och halvkoks som framställs av lignit/brunkol.

| 9. | Gaskoks |
| --- | --- |

9.

Gaskoks

Biprodukt av hårt kol som används för produktion av stadsgas i gasverk. Gaskoks används för uppvärmning.

| 10. | Koltjära |
| --- | --- |

10.

Koltjära

Resultatet av destruktiv destillation av bituminöst kol. Koltjära är den flytande biprodukten av destillation av kol för tillverkning av koks i koksugnsprocessen eller framställd av brunkol (”lågtemperaturtjära”). Koltjära kan destilleras ytterligare till olika organiska produkter (t.ex. bensen, toluen, naftalen), vilka normalt redovisas som insatsvara i den petrokemiska industrin.

| 11. | Brunkolsbriketter |
| --- | --- |

11.

Brunkolsbriketter

Brunkolsbriketter är ett sammansatt bränsle framställt av lignit/brunkol som produceras genom brikettering under högt tryck med tillsats av bindemedel. Här ingår torvbriketter samt torkat damm och pulver av lignit.

| 12. | Gasverksgas |
| --- | --- |

12.

Gasverksgas

Omfattar alla slags gaser som framställs i sådana allmänna eller privata anläggningar vars huvudverksamhet är framställning, transport och distribution av gas. Här ingår gas som framställs genom förkolning (inklusive gas framställd vid koksugnar som överförs till gasverksgas), genom total förgasning med eller utan tillsats av oljeprodukter (LPG, resterande eldningsolja osv.) samt genom reformering och enkel blandning av gaser och/eller luft, redovisat under rubriken ”Från andra källor”. Inom omvandlingssektorn anges mängder gasverksgas som överförs till blandad naturgas som sedan distribueras och förbrukas via naturgasnätet.

Framställning av andra kolgaser (dvs. koksugnsgas, masugnsgas och konvertergas) bör redovisas under de kategorier som avser sådana gaser, inte som framställning av gasverksgas. De kolgaser som överförs till gasverk bör sedan redovisas (under sin egen rubrik) inom omvandlingssektorn under rubriken för gasverk. Den totala mängden gasverksgas som uppkommer genom överföring av andra kolgaser bör redovisas på raden för framställning av gasverksgas.

| 13. | Koksugnsgas |
| --- | --- |

13.

Koksugnsgas

Erhålls som biprodukt av tillverkning av koksugnsgas för produktion av järn och stål.

| 14. | Masugnsgas |
| --- | --- |

14.

Masugnsgas

Produceras genom förbränning av koks i masugnar i stålindustrin. Den tas tillvara och används som bränsle dels inom anläggningen, dels i andra stålindustriprocesser eller i kraftverk som kan förbränna den. Mängden bränsle bör redovisas som bruttovärmevärde.

| 15. | Konvertergas |
| --- | --- |

15.

Konvertergas

Biprodukt av stålframställning i syrgasugn som tillvaratas när den lämnar ugnen. Kallas även LD-gas.

| 16. | Hårt kol |
| --- | --- |

16.

Hårt kol

Med hårt kol menas kol med ett bruttovärmevärde större än 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på askfri men fuktig bas och med en genomsnittlig slumpmässig reflektans för vitrinit på minst 0,6. Hårt kol omfattar alla energiprodukter i kategorierna 1–3 (antracit, kokskol och annat bituminöst kol).

1.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska lämnas för alla energiprodukter som förtecknas i föregående avsnitt, om inte annat anges.

Bilaga A är tillämplig för förklaringar av de termer som inte förklaras uttryckligen i den här bilagan.

1.2.1   Tillförsel- och omvandlingssektorerna

| 1. | Produktion |
| --- | --- |

1.

Produktion

| 1.1 | varav: Under jord
  Tillämplig endast för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol och lignit/brunkol. |
| --- | --- |

1.1

varav: Under jord

Tillämplig endast för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol och lignit/brunkol.

| 1.2 | varav: Ovan jord
  Tillämplig endast för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol och lignit/brunkol. |
| --- | --- |

1.2

varav: Ovan jord

Tillämplig endast för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol och lignit/brunkol.

| 2. | Från andra källor
  Denna rubrik består av två delar:






  — | Tillvaratagna suspensioner, kross och andra lågvärdiga kolprodukter som inte kan klassificeras efter typ av kol. Här ingår kol som återvinns från avfallshögar och andra avfallsbehållare. |
| --- | --- | --- |

2.

Från andra källor

Denna rubrik består av två delar:

—

Tillvaratagna suspensioner, kross och andra lågvärdiga kolprodukter som inte kan klassificeras efter typ av kol. Här ingår kol som återvinns från avfallshögar och andra avfallsbehållare.

| — | Tillförsel av bränslen vars produktion ingår i en energibalans för andra bränslen men vars förbrukning ingår i kolenergibalansen. |
| --- | --- |

—

Tillförsel av bränslen vars produktion ingår i en energibalans för andra bränslen men vars förbrukning ingår i kolenergibalansen.

| 2.1 | varav: Från oljeprodukter
  Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol samt lignit/brunkol och torv.
  T.ex. tillsats av petroleumkoks till kokskol för koksugnar. |
| --- | --- |

2.1

varav: Från oljeprodukter

Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol samt lignit/brunkol och torv.

T.ex. tillsats av petroleumkoks till kokskol för koksugnar.

| 2.2 | varav: Från naturgas
  Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol samt lignit/brunkol och torv.
  T.ex. tillsats av naturgas till gasverksgas för direkt slutförbrukning. |
| --- | --- |

2.2

varav: Från naturgas

Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol samt lignit/brunkol och torv.

T.ex. tillsats av naturgas till gasverksgas för direkt slutförbrukning.

| 2.3 | varav: Från förnybar energi
  Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol samt lignit/brunkol och torv.
  T.ex. industriavfall använt som bindemedel vid framställning av patentbränsle. |
| --- | --- |

2.3

varav: Från förnybar energi

Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol samt lignit/brunkol och torv.

T.ex. industriavfall använt som bindemedel vid framställning av patentbränsle.

| 3. | Import |
| --- | --- |

3.

Import

| 4. | Export |
| --- | --- |

4.

Export

| 5. | Internationell bunkring |
| --- | --- |

5.

Internationell bunkring

| 6. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |
| --- | --- |

6.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

| 7. | Bruttoförbrukning |
| --- | --- |

7.

Bruttoförbrukning

| 8. | Statistiska differenser |
| --- | --- |

8.

Statistiska differenser

| 9. | Totalt, omvandlingssektorn
  Mängder bränslen som används för primär eller sekundär omvandling av energi (t.ex. kol till el, koksugnsgas till el) eller används för omvandling till härledda energiprodukter (t.ex. kokskol till koks). |
| --- | --- |

9.

Totalt, omvandlingssektorn

Mängder bränslen som används för primär eller sekundär omvandling av energi (t.ex. kol till el, koksugnsgas till el) eller används för omvandling till härledda energiprodukter (t.ex. kokskol till koks).

| 9.1 | varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk |
| --- | --- |

9.1

varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk

| 9.2 | varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk |
| --- | --- |

9.2

varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk

| 9.3 | varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk |
| --- | --- |

9.3

varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk

| 9.4 | varav: Egenproducenters elverk |
| --- | --- |

9.4

varav: Egenproducenters elverk

| 9.5 | varav: Egenproducenters kraftvärmeverk |
| --- | --- |

9.5

varav: Egenproducenters kraftvärmeverk

| 9.6 | varav: Egenproducenters värmeverk |
| --- | --- |

9.6

varav: Egenproducenters värmeverk

| 9.7 | varav: Patentbränsleanläggningar |
| --- | --- |

9.7

varav: Patentbränsleanläggningar

| 9.8 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

9.8

varav: Koksugnar

| 9.9 | varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar |
| --- | --- |

9.9

varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

| 9.10 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

9.10

varav: Gasverk

| 9.11 | varav: Masugnar
  Mängder av kokskol och/eller bituminöst kol samt koksugnskol som omvandlas i masugnar. Mängder som används som bränsle för uppvärmning och drift av masugnar (t.ex. masugnsgas) bör inte redovisas under omvandlingssektorn utan redovisas som förbrukning i energisektorn. |
| --- | --- |

9.11

varav: Masugnar

Mängder av kokskol och/eller bituminöst kol samt koksugnskol som omvandlas i masugnar. Mängder som används som bränsle för uppvärmning och drift av masugnar (t.ex. masugnsgas) bör inte redovisas under omvandlingssektorn utan redovisas som förbrukning i energisektorn.

| 9.12 | varav: Kolförvätskning
  Skifferolja och andra produkter som härrör från förvätskning bör redovisas i enlighet med kapital 4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

9.12

varav: Kolförvätskning

Skifferolja och andra produkter som härrör från förvätskning bör redovisas i enlighet med kapital 4 i denna bilaga.

| 9.13 | varav: För blandad naturgas
  Mängder av kolgaser som blandas med naturgas. |
| --- | --- |

9.13

varav: För blandad naturgas

Mängder av kolgaser som blandas med naturgas.

| 9.14 | Varav: Ej angivet på annat håll – Omvandling |
| --- | --- |

9.14

Varav: Ej angivet på annat håll – Omvandling

1.2.2   Energisektorn

| 1. | Totalt, energisektorn |
| --- | --- |

1.

Totalt, energisektorn

| 1.1 | varav: El-, kraftvärme och värmeverk |
| --- | --- |

1.1

varav: El-, kraftvärme och värmeverk

| 1.2 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.2

varav: Kolgruvor

| 1.3 | varav: Patentbränsleanläggningar |
| --- | --- |

1.3

varav: Patentbränsleanläggningar

| 1.4 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Koksugnar

| 1.5 | varav: Brunkolsbrikett/torvbrikettanläggningar |
| --- | --- |

1.5

varav: Brunkolsbrikett/torvbrikettanläggningar

| 1.6 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.6

varav: Gasverk

| 1.7 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.7

varav: Masugnar

| 1.8 | varav: Petroleumraffinaderier |
| --- | --- |

1.8

varav: Petroleumraffinaderier

| 1.9 | varav: Kolförvätskning |
| --- | --- |

1.9

varav: Kolförvätskning

| 1.10 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.10

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Distributionsförluster
  Förluster på grund av transport och distribution, samt fackling av tillverkade gaser. |
| --- | --- |

2.

Distributionsförluster

Förluster på grund av transport och distribution, samt fackling av tillverkade gaser.

| 3. | Total slutförbrukning |
| --- | --- |

3.

Total slutförbrukning

| 4. | Totalt, annan användning än för energi |
| --- | --- |

4.

Totalt, annan användning än för energi

| 4.1 | varav: Industri-, omvandlings- och energisektorerna
  Annan användning än för energi i alla delar av industri-, omvandlings och energisektorerna, t.ex. kol som används för tillverkning av metanol eller ammoniak. |
| --- | --- |

4.1

varav: Industri-, omvandlings- och energisektorerna

Annan användning än för energi i alla delar av industri-, omvandlings och energisektorerna, t.ex. kol som används för tillverkning av metanol eller ammoniak.

| 4.1.1 | Från 4.1, varav: I petrokemisk industri
  Annan användning än för energi, tex. kol som används som insatsvara för tillverkning av gödselmedel eller som råmaterial för andra petrokemiska produkter. |
| --- | --- |

4.1.1

Från 4.1, varav: I petrokemisk industri

Annan användning än för energi, tex. kol som används som insatsvara för tillverkning av gödselmedel eller som råmaterial för andra petrokemiska produkter.

| 4.2 | varav: Transportsektorn
  Annan användning än för energi i alla delar av transportsektorn. |
| --- | --- |

4.2

varav: Transportsektorn

Annan användning än för energi i alla delar av transportsektorn.

| 4.3 | varav: Andra sektorer
  Annan användning än för energi inom företagstjänster och offentliga tjänster, hushåll, jordbruk och Ej redovisat på annat håll – Annat. |
| --- | --- |

4.3

varav: Andra sektorer

Annan användning än för energi inom företagstjänster och offentliga tjänster, hushåll, jordbruk och Ej redovisat på annat håll – Annat.

1.2.3   Uppgift om slutlig energiförbrukning

| 1. | Slutlig energiförbrukning |
| --- | --- |

1.

Slutlig energiförbrukning

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn

| 3.1 | varav: Järnväg |
| --- | --- |

3.1

varav: Järnväg

| 3.2 | varav: Inhemsk sjöfart |
| --- | --- |

3.2

varav: Inhemsk sjöfart

| 3.3 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.3

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll – Annat |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll – Annat

1.2.4   Import och export

Import efter ursprungsland och export efter bestämmelseland.

Inte tillämpligt på torv, gaskoks, gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas eller konvertergas.

1.2.5   Insatsmaterial till egenproducenter av el och värme

Insatsmaterial till egenproducenter av el och värme ska redovisas separat för enbart elverk, kraftvärmeverk och enbart värmeverk.

Dessa insatsmaterial till egenproducenter ska delas upp efter de huvudsakliga verksamheter som förtecknas i följande tabell:

| 1. | Totalt, energisektorn |
| --- | --- |

1.

Totalt, energisektorn

| 1.1 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.1

varav: Kolgruvor

| 1.2 | varav: Patentbränsleanläggningar |
| --- | --- |

1.2

varav: Patentbränsleanläggningar

| 1.3 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.3

varav: Koksugnar

| 1.4 | varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar |
| --- | --- |

1.4

varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

| 1.5 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.5

varav: Gasverk

| 1.6 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.6

varav: Masugnar

| 1.7 | varav: Petroleumraffinaderier |
| --- | --- |

1.7

varav: Petroleumraffinaderier

| 1.8 | varav: Kolförvätskning |
| --- | --- |

1.8

varav: Kolförvätskning

| 1.9 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.9

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraler |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraler

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobak |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobak

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn

| 3.1 | varav: Järnväg |
| --- | --- |

3.1

varav: Järnväg

| 3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.2

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer: |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer:

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll

1.3   Värmevärden

Både brutto- och nettovärmevärden ska redovisas för de energiprodukter som anges i avsnitt 1.1 för följande huvudsakliga aggregat.

Ej tillämpligt på gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas och konvertergas:

| 1. | Produktion |
| --- | --- |

1.

Produktion

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Export |
| --- | --- |

3.

Export

| 4. | Använt i koksugnar |
| --- | --- |

4.

Använt i koksugnar

| 5. | Använt i masugnar |
| --- | --- |

5.

Använt i masugnar

| 6. | Använt i huvudverksamhetsproducenters el-, kraftvärme- och värmeverk |
| --- | --- |

6.

Använt i huvudverksamhetsproducenters el-, kraftvärme- och värmeverk

| 7. | Använt i industrin |
| --- | --- |

7.

Använt i industrin

| 8. | Använt på annat sätt |
| --- | --- |

8.

Använt på annat sätt

1.4   Produktion och lager i kolgruvor

Endast tillämpligt på hårt kol och lignit/brunkol.

Följande ska redovisas:

| 1. | Produktion under jord |
| --- | --- |

1.

Produktion under jord

| 2. | Produktion i dagbrott |
| --- | --- |

2.

Produktion i dagbrott

| 3. | Från andra källor |
| --- | --- |

3.

Från andra källor

| 4. | Lager vid periodens slut |
| --- | --- |

4.

Lager vid periodens slut

| 4.1 | varav: Lager vid gruvorna |
| --- | --- |

4.1

varav: Lager vid gruvorna

1.5   Måttenheter

| 1. | Energimängder |
| --- | --- |

1.

Energimängder

103 ton

Undantag: för gaser (gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas, konvertergas) redovisas energiinnehållet direkt, varför enheten TJ ska användas (baserat på bruttovärmevärde).

| 2. | Värmevärde |
| --- | --- |

2.

Värmevärde

MJ/ton

1.6   Avvikelser och undantag

Ej tillämpligt.

2.   NATURGAS

2.1   Tillämpliga energiprodukter

Denna uppgiftsinsamling rör naturgas, vilket omfattar gaser som förekommer i underjordiska fyndigheter, i vätske- eller gasform, främst bestående av metan.

Här ingår både ”icke-associerad” gas med ursprung i fält som producerar kolväten endast i gasform och ”associerad” gas som produceras jämsides med råolja samt metan som tillvaratas från kolgruvor (gruvgas) eller kolflötser (flötsgas).

Här ingår inte gas som uppkommer genom anaerob nedbrytning av biomassa (t.ex. gas från avfall eller rötslam) eller gasverksgas.

2.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska lämnas för alla energiprodukter som förtecknas i föregående avsnitt, om inte annat anges.

2.2.1   Tillförsel- och omvandlingssektorerna

Här ska redovisas mängder uttryckta i volym- och energienheter, inklusive brutto- och nettovärmevärde, för följande aggregat:

| 1. | Inhemsk produktion
  All torr, marknadsfärdig produktion inom de nationella gränserna, inklusive produktion till havs. Produktionen mäts efter rening och avskiljning av naturgasvätskor och svavel.
  Här ingår inte utvinningsförluster eller volymer som återinsprutas, släpps ut eller facklas.
  Här ingår volymer som används i naturgasindustrin, i gasutvinning, rörsystem och behandlingsanläggningar. |
| --- | --- |

1.

Inhemsk produktion

All torr, marknadsfärdig produktion inom de nationella gränserna, inklusive produktion till havs. Produktionen mäts efter rening och avskiljning av naturgasvätskor och svavel.

Här ingår inte utvinningsförluster eller volymer som återinsprutas, släpps ut eller facklas.

Här ingår volymer som används i naturgasindustrin, i gasutvinning, rörsystem och behandlingsanläggningar.

| 1.1 | varav: Associerad gas
  Naturgas som produceras jämsides med råolja. |
| --- | --- |

1.1

varav: Associerad gas

Naturgas som produceras jämsides med råolja.

| 1.2 | varav: Icke-associerad gas
  Naturgas med ursprung i fält som producerar endast gasformiga kolväten. |
| --- | --- |

1.2

varav: Icke-associerad gas

Naturgas med ursprung i fält som producerar endast gasformiga kolväten.

| 1.3 | varav: Gruvgas
  Metan som produceras i kolgruvor eller från kolflötser, förs upp till ytan i rör och förbrukas vid gruvorna eller leds i rörsystem till konsumenterna. |
| --- | --- |

1.3

varav: Gruvgas

Metan som produceras i kolgruvor eller från kolflötser, förs upp till ytan i rör och förbrukas vid gruvorna eller leds i rörsystem till konsumenterna.

| 2. | Från andra källor
  Bränsle som blandas med naturgas och förbrukas som blandning. |
| --- | --- |

2.

Från andra källor

Bränsle som blandas med naturgas och förbrukas som blandning.

| 2.1 | varav: Från oljeprodukter
  LPG för uppgradering av kvaliteten, t.ex. värmevärde. |
| --- | --- |

2.1

varav: Från oljeprodukter

LPG för uppgradering av kvaliteten, t.ex. värmevärde.

| 2.2 | varav: Från kol
  Tillverkad gas för blandning med naturgas. |
| --- | --- |

2.2

varav: Från kol

Tillverkad gas för blandning med naturgas.

| 2.3 | varav: Från förnybara källor
  Biogas för blandning med naturgas. |
| --- | --- |

2.3

varav: Från förnybara källor

Biogas för blandning med naturgas.

| 3. | Import |
| --- | --- |

3.

Import

| 4. | Export |
| --- | --- |

4.

Export

| 5. | Internationell bunkring |
| --- | --- |

5.

Internationell bunkring

| 6. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |
| --- | --- |

6.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

| 7. | Bruttoförbrukning |
| --- | --- |

7.

Bruttoförbrukning

| 8. | Statistiska differenser
  Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. |
| --- | --- |

8.

Statistiska differenser

Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här.

| 9. | Återvinningsbar gas: ingående och utgående lager
  Volymer av gas som finns tillgänglig för leverans under vilken inmatnings-/utmatningscykel som helst. Här ingår återvinningsbar naturgas lagrad i särskilda anläggningar (uttömda gas- eller oljefält, akviferer, salthåligheter, blandade bergrum eller annat) samt lagring av kondenserad naturgas. Buffertgas bör inte medräknas.
  Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. |
| --- | --- |

9.

Återvinningsbar gas: ingående och utgående lager

Volymer av gas som finns tillgänglig för leverans under vilken inmatnings-/utmatningscykel som helst. Här ingår återvinningsbar naturgas lagrad i särskilda anläggningar (uttömda gas- eller oljefält, akviferer, salthåligheter, blandade bergrum eller annat) samt lagring av kondenserad naturgas. Buffertgas bör inte medräknas.

Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här.

| 10. | Utsläppt gas
  Volym gas som släpps ut i luften vid produktionsstället eller gasbehandlingsanläggningen.
  Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. |
| --- | --- |

10.

Utsläppt gas

Volym gas som släpps ut i luften vid produktionsstället eller gasbehandlingsanläggningen.

Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här.

| 11. | Facklad gas
  Volym gas som förbränns (facklas) vid produktionsstället eller gasbehandlingsanläggningen.
  Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. |
| --- | --- |

11.

Facklad gas

Volym gas som förbränns (facklas) vid produktionsstället eller gasbehandlingsanläggningen.

Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här.

| 12. | Totalt, omvandlingssektorn
  Mängder av bränsle som används för primär eller sekundär energiomvandling (t.ex. naturgas till el) eller används för omvandling till härledda energiprodukter (t.ex. naturgas till metanol). |
| --- | --- |

12.

Totalt, omvandlingssektorn

Mängder av bränsle som används för primär eller sekundär energiomvandling (t.ex. naturgas till el) eller används för omvandling till härledda energiprodukter (t.ex. naturgas till metanol).

| 12.1 | varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk |
| --- | --- |

12.1

varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk

| 12.2 | varav: Egenproducenters elverk |
| --- | --- |

12.2

varav: Egenproducenters elverk

| 12.3 | varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk |
| --- | --- |

12.3

varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk

| 12.4 | varav: Egenproducenters kraftvärmeverk |
| --- | --- |

12.4

varav: Egenproducenters kraftvärmeverk

| 12.5 | varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk |
| --- | --- |

12.5

varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk

| 12.6 | varav: Egenproducenters värmeverk |
| --- | --- |

12.6

varav: Egenproducenters värmeverk

| 12.7 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

12.7

varav: Gasverk

| 12.8 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

12.8

varav: Koksugnar

| 12.9 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

12.9

varav: Masugnar

| 12.10 | varav: Gas till vätska
  Mängder av naturgas som används som insatsvara för omvandling till vätska, t.ex. mängder av bränsle som förs in i metanolproduktionsprocessen för omvandling till metanol. |
| --- | --- |

12.10

varav: Gas till vätska

Mängder av naturgas som används som insatsvara för omvandling till vätska, t.ex. mängder av bränsle som förs in i metanolproduktionsprocessen för omvandling till metanol.

| 12.11 | varav: Ospecificerat – Omvandling |
| --- | --- |

12.11

varav: Ospecificerat – Omvandling

2.2.2   Energisektorn

| 1. | Totalt, energisektorn |
| --- | --- |

1.

Totalt, energisektorn

| 1.1 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.1

varav: Kolgruvor

| 1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |
| --- | --- |

1.2

varav: Olje- och gasutvinning

| 1.3 | varav: Insatsvaror till oljeraffinaderier |
| --- | --- |

1.3

varav: Insatsvaror till oljeraffinaderier

| 1.4 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Koksugnar

| 1.5 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.5

varav: Masugnar

| 1.6 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.6

varav: Gasverk

| 1.7 | varav: El-, kraftvärme och värmeverk |
| --- | --- |

1.7

varav: El-, kraftvärme och värmeverk

| 1.8 | varav: Förvätskning (LNG) eller förgasning |
| --- | --- |

1.8

varav: Förvätskning (LNG) eller förgasning

| 1.9 | varav: Gas till vätska |
| --- | --- |

1.9

varav: Gas till vätska

| 1.10 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.10

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Distributions- och transportförluster |
| --- | --- |

2.

Distributions- och transportförluster

2.2.3   Uppgift om slutförbrukning av energi

Förbrukning av naturgas ska redovisas separat för energianvändning och i tillämpliga fall annan användning än för energi, för följande aggregat:

| 1. | Total slutförbrukning
  Slutlig energiförbrukning och annan användning än för energi redovisas separat under denna rubrik. |
| --- | --- |

1.

Total slutförbrukning

Slutlig energiförbrukning och annan användning än för energi redovisas separat under denna rubrik.

| 2. | Transportsektorn |
| --- | --- |

2.

Transportsektorn

| 2.1 | varav: Landsvägstransport
  Här ingår både CNG och biogas. |
| --- | --- |

2.1

varav: Landsvägstransport

Här ingår både CNG och biogas.

| 2.1.1 | varav: Biogasens andel av landsvägstransporter |
| --- | --- |

2.1.1

varav: Biogasens andel av landsvägstransporter

| 2.2 | varav: Transport i rörledningar |
| --- | --- |

2.2

varav: Transport i rörledningar

| 2.3 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

2.3

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 3. | Industrisektorn |
| --- | --- |

3.

Industrisektorn

| 3.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

3.1

varav: Järn och stål

| 3.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

3.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 3.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

3.3

varav: Andra metaller än järn

| 3.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

3.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 3.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

3.5

varav: Transportmedel

| 3.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

3.6

varav: Maskiner

| 3.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

3.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 3.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

3.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 3.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

3.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 3.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

3.10

varav: Trävarutillverkning

| 3.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

3.11

varav: Byggverksamhet

| 3.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

3.12

varav: Textil och läder

| 3.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

3.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 4. | Andra sektorer |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll – Annat |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll – Annat

2.2.4   Import och export

Här redovisas både totala mängder av naturgas och andel därav som utgörs av LNG, efter ursprungsland för import och efter bestämmelseland för export.

2.2.5   Insatsvaror till egenproducenter av el och värme

Insatsvaror till egenproducenter av el och värme ska redovisas separat för egenproducenters elverk, egenproducenters kraftvärmeverk samt egenproducenters värmeverk.

Insatsvaror redovisas för följande anläggningar och verksamheter:

| 1. | Totalt, energisektorn |
| --- | --- |

1.

Totalt, energisektorn

| 1.1 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.1

varav: Kolgruvor

| 1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |
| --- | --- |

1.2

varav: Olje- och gasutvinning

| 1.3 | varav: Insatsvaror till oljeraffinaderier |
| --- | --- |

1.3

varav: Insatsvaror till oljeraffinaderier

| 1.4 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Koksugnar

| 1.5 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.5

varav: Gasverk

| 1.6 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.6

varav: Masugnar

| 1.7 | varav: Förvätsknings- (LNG) och återförgasningsanläggningar |
| --- | --- |

1.7

varav: Förvätsknings- (LNG) och återförgasningsanläggningar

| 1.8 | varav: Gas till vätska |
| --- | --- |

1.8

varav: Gas till vätska

| 1.9 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.9

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn: |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn:

| 3.1 | varav: Transporter i rörsystem |
| --- | --- |

3.1

varav: Transporter i rörsystem

| 3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.2

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer: |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer:

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll

2.2.6   Gaslagringskapacitet

| 1. | Namn
  Namn på lageranläggningens belägenhet. |
| --- | --- |

1.

Namn

Namn på lageranläggningens belägenhet.

| 2. | Typ
  Typ av lagring, såsom uttömt gasfält, saltgruva e.d. |
| --- | --- |

2.

Typ

Typ av lagring, såsom uttömt gasfält, saltgruva e.d.

| 3. | Nyttig kapacitet
  Total gaslagringskapacitet minus buffertgas. Buffertgasen är den totala volym gas som krävs som stadigvarande mängd i systemet för att upprätthålla ett adekvat underjordiskt lagringstryck och en adekvat leveranstakt under hela utmatningscykeln. |
| --- | --- |

3.

Nyttig kapacitet

Total gaslagringskapacitet minus buffertgas. Buffertgasen är den totala volym gas som krävs som stadigvarande mängd i systemet för att upprätthålla ett adekvat underjordiskt lagringstryck och en adekvat leveranstakt under hela utmatningscykeln.

| 4. | Topputmatning
  Högsta takt i vilken gas kan matas ut från det aktuella lagret. |
| --- | --- |

4.

Topputmatning

Högsta takt i vilken gas kan matas ut från det aktuella lagret.

2.3   Måttenheter

| 1. | Energimängd |
| --- | --- |

1.

Energimängd

Om inte annat anges redovisas naturgas efter energiinnehåll, dvs. i TJ, enligt bruttovärmevärdet.

Om fysisk volym avses är enheten 106 m3 under normalt tryck och temperatur (15 oC, 101,325 kPa).

| 2. | Värmevärde |
| --- | --- |

2.

Värmevärde

KJ/m3, under normalt tryck och normal temperatur (15 oC, 101,325 kPa).

| 3. | Lagerkapacitet |
| --- | --- |

3.

Lagerkapacitet

106 m3, under normalt tryck och normal temperatur (15 oC, 101,325 kPa).

| 4. | Topproduktion |
| --- | --- |

4.

Topproduktion

106 m3/dag, under normalt tryck och normal temperatur (15 oC, 101,325 kPa).

2.4   Avvikelser och undantag

Ej tillämpligt.

3.   EL OCH VÄRME

3.1   Aktuella energiprodukter

Detta kapitel omfattar värme och el.

3.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska lämnas för alla energiprodukter som förtecknas i föregående avsnitt, om inte annat anges.

Bilaga A är tillämplig för förklaringar av de termer som inte förklaras uttryckligen i det här kapitlet. De definitioner och enheter som anges i kapitlen 1, 2, 4 och 5 är tillämpliga på energiprodukter inom fasta bränslen, tillverkade gaser, naturgas, olje- och petroleumprodukter samt förnybar energi och energi ur avfall.

3.2.1   Tillförsel- och omvandlingssektorerna

Följande särskilda definitioner är tillämpliga på aggregaten för el och värme i detta kapitel:

| — | bruttoelproduktion: summan av elektrisk energi från alla aktuella produktionsenheter (inklusive pumpad lagring) uppmätt vid huvudgeneratorernas uttagsterminaler. |
| --- | --- |

—

bruttoelproduktion: summan av elektrisk energi från alla aktuella produktionsenheter (inklusive pumpad lagring) uppmätt vid huvudgeneratorernas uttagsterminaler.

| — | bruttovärmeproduktion: det totala värmet som produceras av anläggningen, inklusive det värme som används av anläggningens hjälputrustning som drivs med en het fluid (uppvärmning av utrymmen, av flytande bränsle e.d.) och förluster i anläggningens eller nätets värmeväxlare samt värme från kemiska processer som används som en primär energiform. |
| --- | --- |

—

bruttovärmeproduktion: det totala värmet som produceras av anläggningen, inklusive det värme som används av anläggningens hjälputrustning som drivs med en het fluid (uppvärmning av utrymmen, av flytande bränsle e.d.) och förluster i anläggningens eller nätets värmeväxlare samt värme från kemiska processer som används som en primär energiform.

| — | nettoelproduktion: bruttoelproduktionen minus den elektriska energi som absorberas av generatorernas hjälputrustning och förluster i huvudgeneratorernas transformatorer. |
| --- | --- |

—

nettoelproduktion: bruttoelproduktionen minus den elektriska energi som absorberas av generatorernas hjälputrustning och förluster i huvudgeneratorernas transformatorer.

| — | nettovärmeproduktion: det värme som levereras till distributionssystemet, uppmätt som utgående och återvändande flöden. |
| --- | --- |

—

nettovärmeproduktion: det värme som levereras till distributionssystemet, uppmätt som utgående och återvändande flöden.

De aggregat som anges i nedanstående tabell ska redovisas separat för huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter. Under dessa två typer ska brutto- och nettoproduktion av el och värme redovisas för enbart el, för kraftvärme samt för enbart värme där så är tillämpligt, för följande aggregat:

| 1. | Total produktion |
| --- | --- |

1.

Total produktion

| 1.1 | varav: Kärnkraft |
| --- | --- |

1.1

varav: Kärnkraft

| 1.2 | varav: Vattenkraft |
| --- | --- |

1.2

varav: Vattenkraft

| 1.2.1 | varav: Del av vattenkraft producerad genom pumpad lagring |
| --- | --- |

1.2.1

varav: Del av vattenkraft producerad genom pumpad lagring

| 1.3 | varav: Jordvärme |
| --- | --- |

1.3

varav: Jordvärme

| 1.4 | varav: Solenergi |
| --- | --- |

1.4

varav: Solenergi

| 1.5 | varav: Tidvatten, vågenergi, havsenergi |
| --- | --- |

1.5

varav: Tidvatten, vågenergi, havsenergi

| 1.6 | varav: Vindkraft |
| --- | --- |

1.6

varav: Vindkraft

| 1.7 | varav: Förbränningsbara bränslen
  Bränslen som kan antändas eller brinna, dvs. reagera med syre och orsaka en avsevärd temperaturökning, som förbränns direkt för produktion av el och/eller värme. |
| --- | --- |

1.7

varav: Förbränningsbara bränslen

Bränslen som kan antändas eller brinna, dvs. reagera med syre och orsaka en avsevärd temperaturökning, som förbränns direkt för produktion av el och/eller värme.

| 1.8 | varav: Värmepumpar
  Värmeproduktion endast från värmepumpar där värmet säljs till tredje man (dvs. om produktionen sker i omvandlingssektorn). |
| --- | --- |

1.8

varav: Värmepumpar

Värmeproduktion endast från värmepumpar där värmet säljs till tredje man (dvs. om produktionen sker i omvandlingssektorn).

| 1.9 | varav: Elektriska ångpannor
  Mängder värme från elektriska ångpannor där produktionen säljs till tredje man. |
| --- | --- |

1.9

varav: Elektriska ångpannor

Mängder värme från elektriska ångpannor där produktionen säljs till tredje man.

| 1.10 | varav: Värme från kemiska processer
  Värme med ursprung i processer utan tillförsel av energi, såsom kemiska reaktioner.
  Här ingår inte spillvärme från energidrivna processer, vilket bör redovisas som värme producerat med det aktuella bränslet. |
| --- | --- |

1.10

varav: Värme från kemiska processer

Värme med ursprung i processer utan tillförsel av energi, såsom kemiska reaktioner.

Här ingår inte spillvärme från energidrivna processer, vilket bör redovisas som värme producerat med det aktuella bränslet.

| 1.11 | varav: Andra källor – El (ange närmare) |
| --- | --- |

1.11

varav: Andra källor – El (ange närmare)

Aggregaten i nedanstående tabell ska redovisas som totala mängder, i förekommande fall separat för el och värme. För de första tre aggregaten i nedanstående tabell bör mängderna beräknas från och överensstämma med de värden som redovisats i föregående tabell.

| 1. | Total bruttoproduktion |
| --- | --- |

1.

Total bruttoproduktion

| 2. | Egenförbrukning vid anläggningen |
| --- | --- |

2.

Egenförbrukning vid anläggningen

| 3. | Total nettoproduktion |
| --- | --- |

3.

Total nettoproduktion

| 4. | Import
  Se förklaringen under punkt 5, ”Export”. |
| --- | --- |

4.

Import

Se förklaringen under punkt 5, ”Export”.

| 5. | Export
  Mängder av el betraktas som importerade eller exporterade när de har korsat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering ägt rum eller ej. Om el transiteras genom ett land bör mängden redovisas både som import och export. |
| --- | --- |

5.

Export

Mängder av el betraktas som importerade eller exporterade när de har korsat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering ägt rum eller ej. Om el transiteras genom ett land bör mängden redovisas både som import och export.

| 6. | Använt för värmepumpar |
| --- | --- |

6.

Använt för värmepumpar

| 7. | Använt för elektriska ångpannor |
| --- | --- |

7.

Använt för elektriska ångpannor

| 8. | Använt för pumpad lagring |
| --- | --- |

8.

Använt för pumpad lagring

| 9. | Använt för elproduktion |
| --- | --- |

9.

Använt för elproduktion

| 10. | Tillförd energi
  För el: summan av den nettoelproduktion som tillförs av alla kraftverk i landet, minus den mängd som används samtidigt för värmepumpar, elektriska ångpannor, pumpad lagring samt minus eller plus export och import från utlandet.
  För värme: summan av nettovärmeproduktionen för avsalu av alla värmeverk i landet, minus värme som används för elproduktion samt minus eller plus export och import från utlandet. |
| --- | --- |

10.

Tillförd energi

För el: summan av den nettoelproduktion som tillförs av alla kraftverk i landet, minus den mängd som används samtidigt för värmepumpar, elektriska ångpannor, pumpad lagring samt minus eller plus export och import från utlandet.

För värme: summan av nettovärmeproduktionen för avsalu av alla värmeverk i landet, minus värme som används för elproduktion samt minus eller plus export och import från utlandet.

| 11. | Överförings- och distributionsförluster
  Alla förluster på grund av transport och distribution av el och värme.
  För el inkluderas förluster i transformatorer som inte betraktas som integrerade delar av kraftverken. |
| --- | --- |

11.

Överförings- och distributionsförluster

Alla förluster på grund av transport och distribution av el och värme.

För el inkluderas förluster i transformatorer som inte betraktas som integrerade delar av kraftverken.

| 12. | Totalförbrukning (beräknad) |
| --- | --- |

12.

Totalförbrukning (beräknad)

| 13. | Statistisk differens |
| --- | --- |

13.

Statistisk differens

| 14. | Totalförbrukning (observerad) |
| --- | --- |

14.

Totalförbrukning (observerad)

Producerad el, såld värme och använda bränslemängder, inklusive motsvarande total energi (på grundval av deras nettovärmevärde, utom för naturgas där bruttovärmevärdet används) från de bränslen som förtecknas i nedanstående tabell ska redovisas separat för huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter. Inom dessa två typer ska el- och värmeproduktion i förekommande fall redovisas separat för enbart elverk, kraftvärmeverk och enbart värmeverk.

| 1. | Fasta bränslen och tillverkade gaser: |
| --- | --- |

1.

Fasta bränslen och tillverkade gaser:

| 1.1 | Antracit |
| --- | --- |

1.1

Antracit

| 1.2 | Kokskol |
| --- | --- |

1.2

Kokskol

| 1.3 | Annat bituminöst kol |
| --- | --- |

1.3

Annat bituminöst kol

| 1.4 | Subbituminöst kol |
| --- | --- |

1.4

Subbituminöst kol

| 1.5 | Lignit/brunkol |
| --- | --- |

1.5

Lignit/brunkol

| 1.6 | Torv |
| --- | --- |

1.6

Torv

| 1.7 | Patentbränsle |
| --- | --- |

1.7

Patentbränsle

| 1.8 | Koksugnskoks |
| --- | --- |

1.8

Koksugnskoks

| 1.9 | Gaskoks |
| --- | --- |

1.9

Gaskoks

| 1.10 | Stenkolstjära |
| --- | --- |

1.10

Stenkolstjära

| 1.11 | Brunkolsbriketter |
| --- | --- |

1.11

Brunkolsbriketter

| 1.12 | Gasverksgas |
| --- | --- |

1.12

Gasverksgas

| 1.13 | Koksugnsgas |
| --- | --- |

1.13

Koksugnsgas

| 1.14 | Masugnsgas |
| --- | --- |

1.14

Masugnsgas

| 1.15 | Konvertergas |
| --- | --- |

1.15

Konvertergas

| 2. | Olje- och petroleumprodukter |
| --- | --- |

2.

Olje- och petroleumprodukter

| 2.1 | Råolja |
| --- | --- |

2.1

Råolja

| 2.2 | NGL |
| --- | --- |

2.2

NGL

| 2.3 | Raffinaderigas |
| --- | --- |

2.3

Raffinaderigas

| 2.4 | LPG |
| --- | --- |

2.4

LPG

| 2.5 | Nafta |
| --- | --- |

2.5

Nafta

| 2.6 | Flygfotogen |
| --- | --- |

2.6

Flygfotogen

| 2.7 | Annan fotogen |
| --- | --- |

2.7

Annan fotogen

| 2.8 | Bensin/diesel (destillerad eldningsolja) |
| --- | --- |

2.8

Bensin/diesel (destillerad eldningsolja)

| 2.9 | Tung eldningsolja |
| --- | --- |

2.9

Tung eldningsolja

| 2.10 | Bitumen (inklusive Orimulsion) |
| --- | --- |

2.10

Bitumen (inklusive Orimulsion)

| 2.11 | Petroleumkoks |
| --- | --- |

2.11

Petroleumkoks

| 2.12 | Andra oljeprodukter |
| --- | --- |

2.12

Andra oljeprodukter

| 3. | Naturgas |
| --- | --- |

3.

Naturgas

| 4. | Förnybar energi och energi från avfall: |
| --- | --- |

4.

Förnybar energi och energi från avfall:

| 4.1 | Industriavfall (ej förnybart) |
| --- | --- |

4.1

Industriavfall (ej förnybart)

| 4.2 | Kommunalt avfall (förnybart) |
| --- | --- |

4.2

Kommunalt avfall (förnybart)

| 4.3 | Kommunalt avfall (ej förnybart) |
| --- | --- |

4.3

Kommunalt avfall (ej förnybart)

| 4.4 | Trä, träavfall och annat fast avfall |
| --- | --- |

4.4

Trä, träavfall och annat fast avfall

| 4.5 | Deponigas |
| --- | --- |

4.5

Deponigas

| 4.6 | Rötslamsgas |
| --- | --- |

4.6

Rötslamsgas

| 4.7 | Annan biogas |
| --- | --- |

4.7

Annan biogas

| 4.8 | Flytande biobränslen |
| --- | --- |

4.8

Flytande biobränslen

3.2.2   El- och värmeförbrukning i energisektorn

| 1. | Totalt, energisektorn
  Här ingår inte anläggningens egenförbrukning, energi som används för pumpad lagring, värmepumpar och elektriska ångpannor. |
| --- | --- |

1.

Totalt, energisektorn

Här ingår inte anläggningens egenförbrukning, energi som används för pumpad lagring, värmepumpar och elektriska ångpannor.

| 1.1 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.1

varav: Kolgruvor

| 1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |
| --- | --- |

1.2

varav: Olje- och gasutvinning

| 1.3 | varav: Patentbränsleanläggningar |
| --- | --- |

1.3

varav: Patentbränsleanläggningar

| 1.4 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Koksugnar

| 1.5 | varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar |
| --- | --- |

1.5

varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

| 1.6 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.6

varav: Gasverk

| 1.7 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.7

varav: Masugnar

| 1.8 | varav: Petroleumraffinaderier |
| --- | --- |

1.8

varav: Petroleumraffinaderier

| 1.9 | varav: Kärnteknisk industri |
| --- | --- |

1.9

varav: Kärnteknisk industri

| 1.10 | varav: Kolförvätskningsanläggningar |
| --- | --- |

1.10

varav: Kolförvätskningsanläggningar

| 1.11 | varav: Förvätsknings- (LNG)/återförgasningsanläggningar |
| --- | --- |

1.11

varav: Förvätsknings- (LNG)/återförgasningsanläggningar

| 1.12 | varav: Förgasningsanläggningar (biogas) |
| --- | --- |

1.12

varav: Förgasningsanläggningar (biogas)

| 1.13 | varav: Gas till vätska |
| --- | --- |

1.13

varav: Gas till vätska

| 1.14 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.14

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

3.2.3   Uppgift om slutförbrukning av energi

| 1. | Industrisektorn |
| --- | --- |

1.

Industrisektorn

| 1.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

1.1

varav: Järn och stål

| 1.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

1.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 1.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

1.3

varav: Andra metaller än järn

| 1.4 | varav: Ickemetalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

1.4

varav: Ickemetalliska mineraliska produkter

| 1.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

1.5

varav: Transportmedel

| 1.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

1.6

varav: Maskiner

| 1.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

1.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 1.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

1.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 1.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

1.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 1.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

1.10

varav: Trävarutillverkning

| 1.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

1.11

varav: Byggverksamhet

| 1.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

1.12

varav: Textil och läder

| 1.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

1.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 2. | Transportsektorn |
| --- | --- |

2.

Transportsektorn

| 2.1 | varav: Järnväg |
| --- | --- |

2.1

varav: Järnväg

| 2.2 | varav: Transport i rörsystem |
| --- | --- |

2.2

varav: Transport i rörsystem

| 2.3 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

2.3

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 3. | Hushåll |
| --- | --- |

3.

Hushåll

| 4. | Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.

Företagstjänster och offentliga tjänster

| 5. | Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

5.

Jordbruk och skogsbruk

| 6. | Fiske |
| --- | --- |

6.

Fiske

| 7. | Ej redovisat på annat håll – Annat |
| --- | --- |

7.

Ej redovisat på annat håll – Annat

3.2.4   Import och export

Import och export av energimängder av el och värme efter land.

3.2.5   Nettoelproduktion och nettovärmeproduktion från egenproducenter

Nettoelproduktion och nettovärmeproduktion från egenproducenter av el och värme ska redovisas separat för kraftvärmeverk, enbart elverk och enbart värmeverk inom följande anläggningar eller verksamheter:

| 1. | Totalt, energisektorn |
| --- | --- |

1.

Totalt, energisektorn

| 1.1 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.1

varav: Kolgruvor

| 1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |
| --- | --- |

1.2

varav: Olje- och gasutvinning

| 1.3 | varav: Patentbränsleanläggningar |
| --- | --- |

1.3

varav: Patentbränsleanläggningar

| 1.4 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Koksugnar

| 1.5 | varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar |
| --- | --- |

1.5

varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

| 1.6 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.6

varav: Gasverk

| 1.7 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.7

varav: Masugnar

| 1.8 | varav: Petroleumraffinaderier |
| --- | --- |

1.8

varav: Petroleumraffinaderier

| 1.9 | varav: Kolförvätskningsanläggningar |
| --- | --- |

1.9

varav: Kolförvätskningsanläggningar

| 1.10 | varav: Förvätsknings- (LNG)/återförgasningsanläggningar |
| --- | --- |

1.10

varav: Förvätsknings- (LNG)/återförgasningsanläggningar

| 1.11 | varav: Förgasningsanläggningar (biogas) |
| --- | --- |

1.11

varav: Förgasningsanläggningar (biogas)

| 1.12 | varav: Gas till vätska |
| --- | --- |

1.12

varav: Gas till vätska

| 1.13 | varav: Träkolsproduktionsanläggningar |
| --- | --- |

1.13

varav: Träkolsproduktionsanläggningar

| 1.14 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.14

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Alla andra sektorer: identisk med aggregatförteckningen under punkt 3.2.3, Uppgift om slutförbrukning av energi. |
| --- | --- |

2.

Alla andra sektorer: identisk med aggregatförteckningen under punkt 3.2.3, Uppgift om slutförbrukning av energi.

3.2.6   Insatsvaror till egenproducenter av el och värme

Insatsvaror till egenproducenter av el och värme ska redovisas separat för egenproducenters elverk, egenproducenters kraftvärmeverk och egenproducenters värmeverk.

| 1. | Beträffande fasta bränslen och tillverkade gaser som används av egenproducenter ska mängder redovisas för följande energiprodukter: antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit/brunkol, torv, patentbränsle, koksugnskoks, gaskoks, stenkolstjära, brunkolsbriketter/torvbriketter, gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas samt konvertergas. Insatsmängderna ska redovisas för anläggningar med följande verksamheter:











  1. | Totalt energisektorn |
| --- | --- | --- |

1.

Beträffande fasta bränslen och tillverkade gaser som används av egenproducenter ska mängder redovisas för följande energiprodukter: antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit/brunkol, torv, patentbränsle, koksugnskoks, gaskoks, stenkolstjära, brunkolsbriketter/torvbriketter, gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas samt konvertergas. Insatsmängderna ska redovisas för anläggningar med följande verksamheter:

1.

Totalt energisektorn

| 1.1 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.1

varav: Kolgruvor

| 1.2 | varav: Patentbränsleanläggningar |
| --- | --- |

1.2

varav: Patentbränsleanläggningar

| 1.3 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.3

varav: Koksugnar

| 1.4 | varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettsanläggningar |
| --- | --- |

1.4

varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettsanläggningar

| 1.5 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.5

varav: Gasverk

| 1.6 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.6

varav: Masugnar

| 1.7 | varav: Petroleumraffinaderier |
| --- | --- |

1.7

varav: Petroleumraffinaderier

| 1.8 | varav: Kolförvätskning |
| --- | --- |

1.8

varav: Kolförvätskning

| 1.9 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.9

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn

| 3.1 | varav: Järnväg |
| --- | --- |

3.1

varav: Järnväg

| 3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.2

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll

| 2. | Beträffande oljeprodukter som används av egenproducenter ska mängder redovisas för följande energiprodukter: råolja, NGL, raffinaderigas, LPG, nafta, flygfotogen, annan fotogen, bensin/diesel (destillerad eldningsolja), tung eldningsolja, bitumen (inklusive Orimulsion), petroleumkoks och andra oljeprodukter. Insatsmängderna ska redovisas för anläggningar med följande verksamheter:











  1. | Totalt, energisektorn |
| --- | --- | --- |

2.

Beträffande oljeprodukter som används av egenproducenter ska mängder redovisas för följande energiprodukter: råolja, NGL, raffinaderigas, LPG, nafta, flygfotogen, annan fotogen, bensin/diesel (destillerad eldningsolja), tung eldningsolja, bitumen (inklusive Orimulsion), petroleumkoks och andra oljeprodukter. Insatsmängderna ska redovisas för anläggningar med följande verksamheter:

1.

Totalt, energisektorn

| 1.1 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.1

varav: Kolgruvor

| 1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |
| --- | --- |

1.2

varav: Olje- och gasutvinning

| 1.3 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.3

varav: Koksugnar

| 1.4 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Masugnar

| 1.5 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.5

varav: Gasverk

| 1.6 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.6

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn

| 3.1 | varav: Transport i rörsystem |
| --- | --- |

3.1

varav: Transport i rörsystem

| 3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.2

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll

| 3. | För naturgas som används av egenproducenter ska mängder redovisas för anläggningar med följande verksamheter:











  1. | Totalt, energisektorn |
| --- | --- | --- |

3.

För naturgas som används av egenproducenter ska mängder redovisas för anläggningar med följande verksamheter:

1.

Totalt, energisektorn

| 1.1 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.1

varav: Kolgruvor

| 1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |
| --- | --- |

1.2

varav: Olje- och gasutvinning

| 1.3 | varav: Insatsvaror till oljeraffinaderier |
| --- | --- |

1.3

varav: Insatsvaror till oljeraffinaderier

| 1.4 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Koksugnar

| 1.5 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.5

varav: Gasverk

| 1.6 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.6

varav: Masugnar

| 1.7 | varav: Förvätsknings- (LNG) och återförgasningsanläggningar |
| --- | --- |

1.7

varav: Förvätsknings- (LNG) och återförgasningsanläggningar

| 1.8 | varav: Gas till vätska |
| --- | --- |

1.8

varav: Gas till vätska

| 1.9 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.9

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn

| 3.1 | varav: Transport i rörsystem |
| --- | --- |

3.1

varav: Transport i rörsystem

| 3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.2

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll

| 4. | Beträffande förnybar energi och energi från avfall som används av egenproducenter ska mängder redovisas för följande energiprodukter: jordvärme, solvärme, industriavfall (ej förnybart), kommunalt avfall (förnybart), kommunalt avfall (ej förnybart), trä/träavfall/annat fast avfall, deponigas, rötslamsgas, annan biogas och flytande biobränslen. Dessa insatsmängder ska redovisas för anläggningar med följande verksamheter:











  1. | Totalt, energisektorn |
| --- | --- | --- |

4.

Beträffande förnybar energi och energi från avfall som används av egenproducenter ska mängder redovisas för följande energiprodukter: jordvärme, solvärme, industriavfall (ej förnybart), kommunalt avfall (förnybart), kommunalt avfall (ej förnybart), trä/träavfall/annat fast avfall, deponigas, rötslamsgas, annan biogas och flytande biobränslen. Dessa insatsmängder ska redovisas för anläggningar med följande verksamheter:

1.

Totalt, energisektorn

| 1.1 | varav: Förgasningsanläggningar |
| --- | --- |

1.1

varav: Förgasningsanläggningar

| 1.2 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.2

varav: Kolgruvor

| 1.3 | varav: Patentbränsleanläggningar |
| --- | --- |

1.3

varav: Patentbränsleanläggningar

| 1.4 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Koksugnar

| 1.5 | varav: Petroleumraffinaderier |
| --- | --- |

1.5

varav: Petroleumraffinaderier

| 1.6 | varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettsanläggningar |
| --- | --- |

1.6

varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettsanläggningar

| 1.7 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.7

varav: Gasverk

| 1.8 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.8

varav: Masugnar

| 1.9 | varav: Träkolsframställningsanläggningar |
| --- | --- |

1.9

varav: Träkolsframställningsanläggningar

| 1.10 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.10

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn: |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn:

| 3.1 | varav: Järnväg |
| --- | --- |

3.1

varav: Järnväg

| 3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.2

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll

3.3   Strukturella uppgifter om el- och värmeproduktion

3.3.1   Största nettoelkapacitet och toppbelastning

Kapaciteten bör redovisas den 31 december det år uppgifterna avser.

Här ingår elektrisk kapacitet för både rena elverk och kraftvärmeverk.

Största nettoelkapacitet är summan av den största nettokapaciteten för alla elverk individuellt under en viss driftsperiod. Driftsperioden anses i förevarande syfte vara kontinuerlig drift, i praktiken 15 timmar om dygnet eller mer. Största nettokapacitet är den största effekt som kan antas vara enbart aktiv effekt och som kan levereras kontinuerligt med alla anläggningar i drift vid anslutningspunkten till nätet. Toppbelastning definieras som det största effektvärdet som tas upp av eller levereras av ett nät eller en kombination av nät i det aktuella landet.

Följande mängder ska redovisas endast för nätet:

| 1. | Totalt |
| --- | --- |

1.

Totalt

| 2. | Kärnkraft |
| --- | --- |

2.

Kärnkraft

| 3. | Vattenkraft |
| --- | --- |

3.

Vattenkraft

| 3.1 | varav: pumpad lagring |
| --- | --- |

3.1

varav: pumpad lagring

| 4. | Jordvärme |
| --- | --- |

4.

Jordvärme

| 5. | Solenergi |
| --- | --- |

5.

Solenergi

| 6. | Tidvatten, vågor, hav |
| --- | --- |

6.

Tidvatten, vågor, hav

| 7. | Vind |
| --- | --- |

7.

Vind

| 8. | Förbränningsbara bränslen |
| --- | --- |

8.

Förbränningsbara bränslen

| 8.1 | varav: Ånga |
| --- | --- |

8.1

varav: Ånga

| 8.2 | varav: Inre förbränning |
| --- | --- |

8.2

varav: Inre förbränning

| 8.3 | varav: Gasturbin |
| --- | --- |

8.3

varav: Gasturbin

| 8.4 | varav: Kombinerad cykel |
| --- | --- |

8.4

varav: Kombinerad cykel

| 8.5 | varav: Annan
  Ange närmare, om denna rubrik utnyttjas. |
| --- | --- |

8.5

varav: Annan

Ange närmare, om denna rubrik utnyttjas.

| 9. | Toppbelastning |
| --- | --- |

9.

Toppbelastning

| 10. | Tillgänglig kapacitet vid tidpunkten för toppbelastningen |
| --- | --- |

10.

Tillgänglig kapacitet vid tidpunkten för toppbelastningen

| 11. | Datum och klockslag då toppbelastningen inträffade |
| --- | --- |

11.

Datum och klockslag då toppbelastningen inträffade

3.3.2   Största nettoelkapacitet för förbränningsbara bränslen

Största nettoelkapacitet för förbränningsbara bränslen ska redovisas för både huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter, separat för varje typ av anläggningar med ett eller flera bränslen som anges i nedanstående tabell. Uppgift om vilken typ av bränsle som används som primärt respektive alternativt bränsle ska anges för alla anläggningar med flera bränslen.

| 1. | Eldade med ett bränsle: |
| --- | --- |

1.

Eldade med ett bränsle:

| 1.1 | Eldade med kol eller kolprodukter
  Här ingår kapacitet från koksugnsgas, masugnsgas och konvertergas. |
| --- | --- |

1.1

Eldade med kol eller kolprodukter

Här ingår kapacitet från koksugnsgas, masugnsgas och konvertergas.

| 1.2 | Eldade med flytande bränslen
  Här ingår kapacitet från raffinaderigas. |
| --- | --- |

1.2

Eldade med flytande bränslen

Här ingår kapacitet från raffinaderigas.

| 1.3 | Eldade med naturgas
  Här ingår kapacitet från gasverksgas. |
| --- | --- |

1.3

Eldade med naturgas

Här ingår kapacitet från gasverksgas.

| 1.4 | Eldade med torv |
| --- | --- |

1.4

Eldade med torv

| 1.5 | Eldade med förbränningsbara förnybara bränslen och avfall |
| --- | --- |

1.5

Eldade med förbränningsbara förnybara bränslen och avfall

| 2. | Flera bränslen, fasta och flytande |
| --- | --- |

2.

Flera bränslen, fasta och flytande

| 3. | Flera bränslen, fasta och naturgas |
| --- | --- |

3.

Flera bränslen, fasta och naturgas

| 4. | Flera bränslen, flytande och naturgas |
| --- | --- |

4.

Flera bränslen, flytande och naturgas

| 5. | Flera bränslen, fasta, flytande och naturgas |
| --- | --- |

5.

Flera bränslen, fasta, flytande och naturgas

System för flera bränslen innefattar endast enheter som kan bränna mer än en bränsletyp kontinuerligt. Anläggningar med separata enheter som använder olika bränslen bör delas upp på aktuella individuella bränslekategorier.

3.4   Måttenheter

| 1. | Energimängd |
| --- | --- |

1.

Energimängd

El: GWh

Värme: TJ

Fasta bränslen och tillverkade gaser: måttenheterna i kapitel 1 i denna bilaga är tillämpliga.

Naturgas: måttenheterna i kapitel 2 i denna bilaga är tillämpliga.

Olje- och petroleumprodukter: måttenheterna i kapitel 4 i denna bilaga är tillämpliga.

Förnybar energi och avfall: måttenheterna i kapitel 5 i denna bilaga är tillämpliga.

| 2. | Kapacitet |
| --- | --- |

2.

Kapacitet

Kapacitet för elproduktion: MWe

Kapacitet för värmeproduktion: MWt

3.5   Avvikelser och undantag

Frankrike har ett undantag från redovisning av de aggregat som rör värme. Detta undantag ska löpa ut så snart Frankrike kan lämna in denna redovisning, och under alla omständigheter inte senare än 4 år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

4.   OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER

4.1   Aktuella energiprodukter

Om inte annat anges ska uppgifter samlas in för alla följande energiprodukter:

| Energiprodukt | Definition |
| --- | --- |
| 1. | Råolja |

Energiprodukt

Definition

1.

Råolja

Råolja är en mineralolja av naturligt ursprung omfattande en blandning av kolväten och tillhörande orenheter, såsom svavel. Den föreligger i flytande form vid normalt tryck och temperatur vid jordytan, och dess fysikaliska egenskaper (densitet, viskositet osv.) varierar starkt. Den här kategorin omfattar även kondensat som tillvaratas från associerad och icke-associerad gas där denna är uppblandad med det kommersiella råoljeflödet.

| 2. | NGL (naturgas-vätskor) |
| --- | --- |

2.

NGL (naturgas-vätskor)

NGL är flytande eller förvätskade kolväten som tillvaratas från naturgas i separatoranläggningar eller gasbehandlingsanläggningar. Naturgasvätskor omfattar etan, propan, butan (normalt och isobutan), (iso-)pentan och tyngre alkaner (kallas ibland naturbensin eller kondensat).

| 3. | Insatsvaror till raffinaderi |
| --- | --- |

3.

Insatsvaror till raffinaderi

Insatsvaror till raffinaderi är behandlad olja avsedd för ytterligare behandling (t.ex. straight run-olja eller vakuumgasolja) utom blandning. Med ytterligare behandling kan den omvandlas till en eller flera komponenter eller färdiga produkter. Definitionen täcker också återflöden från den petrokemiska industrin till raffinaderiindustrin (t.ex. pyrolysbensin, C4-fraktioner, gasolja och eldningsoljefraktioner).

| 4. | Tillsatser/oxygenater |
| --- | --- |

4.

Tillsatser/oxygenater

Tillsatser är andra ämnen än kolväten som tillsätts eller blandas med en produkt för att ändra bränslets egenskaper (oktantal, cetantal, kallstartsegenskaper osv.):

| — | oxygenater, såsom alkoholer (metanol, etanol), etrar (såsom MTBE (metyl-tertiär-butyleter), ETBE (etyl-tertiär-butyleter), TAME (tertiär amylmetyleter)), |
| --- | --- |

—

oxygenater, såsom alkoholer (metanol, etanol), etrar (såsom MTBE (metyl-tertiär-butyleter), ETBE (etyl-tertiär-butyleter), TAME (tertiär amylmetyleter)),

| — | estrar (t.ex. rapsolja eller dimetylester), |
| --- | --- |

—

estrar (t.ex. rapsolja eller dimetylester),

| — | kemiska ämnen (t.ex. TML, TEL och tensider). |
| --- | --- |

—

kemiska ämnen (t.ex. TML, TEL och tensider).

Anm.: Mängder tillsatser/oxygenat (alkoholer, etrar, estrar och andra kemiska ämnen) som redovisas i denna kategori bör avse mängder som är avsedda att blandas i bränslen eller för bränsleanvändning.

| 4.1 | Varav: Biobränslen |
| --- | --- |

4.1

Varav: Biobränslen

Biobensin och biodiesel. Definitionerna i kapitel 5, Förnybar energi och energi från avfall, gäller.

Mängder flytande biobränslen som redovisas i denna kategori avser biobränslet, inte den totala vätskevolym i vilken biobränslena blandas.

Här ingår inte handel med biobränslen som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form), vilka i stället bör redovisas i enlighet med kapitel 5. De biobränslen som saluförs som en del av transportbränslen bör redovisas under aktuell produkt med angivande av andelen biobränsle.

| 5. | Andra kolväten |
| --- | --- |

5.

Andra kolväten

Syntetisk råolja från tjärsand, skifferolja osv., vätskor från kolförvätskning (se kapitel 1), produktion av vätskor från omvandling av naturgas till bensin (se kapitel 2), vätgas och emulsifierade oljor (t.ex. Orimulsion).

Här ingår inte oljeskifferproduktion, där kapitel 1 är tillämpligt.

Produktion av skifferolja (sekundär produkt) ska redovisas som ”Från andra källor” i kategorin ”Andra kolväten”.

| 6. | Raffinaderigas (ej förvätskad) |
| --- | --- |

6.

Raffinaderigas (ej förvätskad)

Raffinaderigas inbegriper en blandning av icke-kondenserbara gaser, främst bestående av vätgas, metan, etan och olefiner, som erhålls genom destillation av råolja eller behandling av oljeprodukter (t.ex. krackning) i raffinaderier. Här ingår också gaser som återförs från den petrokemiska industrin.

| 7. | Etan |
| --- | --- |

7.

Etan

Ett naturligt gasformigt ogrenat kolväte (C2H6) som utvinns från flöden av naturgas och raffinaderigas.

| 8. | LPG |
| --- | --- |

8.

LPG

LPG är lätta paraffinkolväten som erhålls från raffinaderiprocesser, råoljestabilisering och naturgasbehandling. De består främst av propan (C3H8) och butan (C4Hl0) eller en blandning av dem. De kan också innehålla propen, buten, isopropen och isobuten. LPG är normalt kondenserade under tryck för transport och lagring.

| 9. | Nafta |
| --- | --- |

9.

Nafta

Nafta är en insatsvara avsedd för antingen den petrokemiska industrin (t.ex. produktion av eten eller aromatiska kolväten) eller för bensinproduktion genom reformering eller isomerisering vid raffinaderiet.

Nafta innehåller ämnen i destillationsintervallet 30 oC till 210 oC eller en del av detta intervall.

| 10. | Motorbensin |
| --- | --- |

10.

Motorbensin

Motorbensin består av en blandning av lätta kolväten som har en kokpunkt på mellan 35 oC och 215 oC. Den används som bränsle i landbaserade glödtändningsmotorer. Motorbensin kan innehålla tillsatser, oxygenater och oktantalshöjare, inklusive blyföreningar såsom tetrametylbly eller tetraetylbly.

Här ingår blandningskomponenter för motorbensin (exklusive tillsatser/oxygenater), t.ex. alkylater, isomerat, reformat, krackad bensin avsedd för användning som färdig motorbensin.

| 10.1 | varav: Biobensin |
| --- | --- |

10.1

varav: Biobensin

Definitionerna i kapitel 5, Förnybar energi och energi från avfall, gäller.

| 11. | Flygbensin |
| --- | --- |

11.

Flygbensin

Bensin som är framställd särskilt för kolvmotorer i luftfartyg, med ett oktantal avpassat till motorn, en fryspunkt på -60 oC och vanligen ett kokpunktsintervall på 30 oC till 180 oC.

| 12. | Jetbränsle av bensintyp (JP4 eller MC77) |
| --- | --- |

12.

Jetbränsle av bensintyp (JP4 eller MC77)

Här ingår alla lätta kolväteoljor för användning i turbinmotorer i luftfartyg, med ett kokpunktsintervall på 100 oC till 250 oC. De erhålls genom blandning av fotogen, bensin och nafta så att halten aromater inte överskrider 25 volymprocent och ångtrycket ligger mellan 13,7 kPa och 20,6 kPa.

| 13. | Jetbränsle av fotogentyp |
| --- | --- |

13.

Jetbränsle av fotogentyp

Destillat som använts för turbinmotorer i luftfartyg. Det har samma kokpunkt mellan 150 oC och 300 oC (normalt inte över 250 oC) och flampunkt som fotogen. Dessutom har det särskilda egenskaper (såsom fryspunkt) som fastställs av IATA (Internationella luftfartsförbundet).

Här ingår blandningsämnen för fotogen.

| 14. | Annat fotogen |
| --- | --- |

14.

Annat fotogen

Raffinerat petroleumdestillat som används i andra sektorer än luftfart. Dess kokpunkt ligger mellan 150 oC och 300 oC.

| 15. | Gasolja/dieselolja (destillerad eldningsolja) |
| --- | --- |

15.

Gasolja/dieselolja (destillerad eldningsolja)

Gasolja/dieselolja är främst ett medeltungt destillat med ett kokpunktsintervall på 180 oC–380 oC. Här ingår blandningsämnen. Flera kvaliteter finns tillgängliga beroende på användningsområde:

| 15.1 | varav: Transportdiesel |
| --- | --- |

15.1

varav: Transportdiesel

Landsvägsdieselolja för dieseldrivna kompressionsmotorer (bilar, lastbilar m.m.), vanligtvis med låg svavelhalt.

| 15.1.1 | Från 15.1, varav: Biodiesel |
| --- | --- |

15.1.1

Från 15.1, varav: Biodiesel

Definitionerna i kapitel 5, Förnybar energi och energi från avfall, gäller.

| 15.2 | varav: Uppvärm-nings- och annan gasolja |
| --- | --- |

15.2

varav: Uppvärm-nings- och annan gasolja

Lätt eldningsolja för industri och handel, sjöfartsdiesel och järnvägsdiesel, annan gasolja, inklusive tunga gasoljor med kokpunktsintervall på 380 oC–540 oC som används som insatsvaror i petrokemisk industri.

| 16. | Eldningsolja |
| --- | --- |

16.

Eldningsolja

Alla återstående (tunga) bränsleoljor (inklusive de som erhålls genom blandning). Kinematisk viskositet överstiger 10 cSt vid 80 oC. Flampunkten ligger alltid över 50 oC och densiteten är alltid över 0,90 kg/l.

| 16.1 | varav: Lågsvavlig |
| --- | --- |

16.1

varav: Lågsvavlig

Tung eldningsolja med en svavelhalt på mindre än 1 %.

| 16.2 | varav: Högsvavlig |
| --- | --- |

16.2

varav: Högsvavlig

Tung eldningsolja med en svavelhalt på 1 % eller mer.

| 17. | Industribensin, lacknafta |
| --- | --- |

17.

Industribensin, lacknafta

Raffinerade destillationsmellanprodukter med kokpunktsintervall som nafta/fotogen. De delas in i följande:

| — | Lacknafta: Lätta oljor med kokpunktsintervall på 30 oC–200 oC. Det finns 7–8 kvaliteter lacknafta beroende på gränsen i kokpunktsintervallet. Kvaliteterna definieras enligt temperaturskillnaden mellan kokpunkterna för 5 volymprocent och 90 volymprocent (som inte överstiger 60 oC). |
| --- | --- |

—

Lacknafta: Lätta oljor med kokpunktsintervall på 30 oC–200 oC. Det finns 7–8 kvaliteter lacknafta beroende på gränsen i kokpunktsintervallet. Kvaliteterna definieras enligt temperaturskillnaden mellan kokpunkterna för 5 volymprocent och 90 volymprocent (som inte överstiger 60 oC).

| — | Industribensin: Lacknafta med en flampunkt på över 30 oC. Kokpunktsintervallet för industribensin är 135 oC–200 oC. |
| --- | --- |

—

Industribensin: Lacknafta med en flampunkt på över 30 oC. Kokpunktsintervallet för industribensin är 135 oC–200 oC.

| 18. | Smörjmedel |
| --- | --- |

18.

Smörjmedel

Kolväten som framställs från destillationsbiprodukter och främst används för att minska friktionen mellan belastade ytor.

Här ingår alla färdiga kvaliteter av smörjolja, från spindelolja till cylinderolja, och de som används i konsistensfetter, motoroljor och alla kvaliteter av utgångsmaterial för smörjolja.

| 19. | Bitumen |
| --- | --- |

19.

Bitumen

Fast, halvflytande eller trögflytande kolväte med kolloidal struktur, med brun till svart färg, som erhålls som rest vid destillation av råolja, eller vakuumdestillation av oljerester från atomsfärisk destillation. Bitumen kallas också asfalt och används främst vid vägbyggen och som takmaterial.

Här ingår bitumenlösningar och bitumenemulsioner.

| 20. | Paraffinvaxer |
| --- | --- |

20.

Paraffinvaxer

Mättade alifatiska kolväten. Dessa vaxer är återstoder som tillvaratas när smörjoljor avvaxas. De har en kristallstruktur som är fin eller grov beroende på kvalitet. Deras huvudegenskaper är följande: de är färglösa, luktlösa och genomskinliga med en smältpunkt på mer än 45 oC.

| 21. | Petroleum-koks |
| --- | --- |

21.

Petroleum-koks

Svart fast biprodukt som främst erhålls genom krackning och förkolning av insatsvaror med ursprung i petroleum, vakuumrester, tjära och beck från processer som fördröjd förkoksning eller vätskecoker. Det består främst av kol (90–95 %) och har låg askhalt. Det används som insatsvara i koksugnar inom stålindustrin, för uppvärmning, för elektrodtillverkning och för kemikalieproduktion. De viktigaste kvaliteterna är ”ofullständigt avgasad koks” och ”kalcinerad koks”.

Här ingår katalystkoks som avsätts på katalysten under raffinaderiprocesserna. Denna kokssort kan inte tas tillvara och förbränns normalt som bränsle i raffinaderiet.

| 22. | Andra produkter |
| --- | --- |

22.

Andra produkter

Alla produkter som inte uttryckligen nämns ovan, såsom tjära och svavel.

Här ingår aromater (t.ex. BTX eller bensen, toluen och xylen) och olefiner (t.ex. propen) som produceras vid raffinaderier.

4.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska lämnas för alla energiprodukter som förtecknas i föregående avsnitt, om inte annat anges.

4.2.1   Tillförsel- och omvandlingssektorerna

Nedanstående tabell är tillämplig endast på råolja, NGL, insatsvaror till raffinaderi, tillsatser, biobränslen och andra kolväten:

| 1. | Inhemsk produktion
  Ej tillämpligt för insatsvaror till raffinaderi och biobränslen. |
| --- | --- |

1.

Inhemsk produktion

Ej tillämpligt för insatsvaror till raffinaderi och biobränslen.

| 2. | Från andra källor
  Tillsatser, Biobränslen och Andra kolväten för vilka produktionen redan har redovisats i andra bränslebalanser.
  Ej tillämpligt på råolja, NGL och insatsvaror till raffinaderi. |
| --- | --- |

2.

Från andra källor

Tillsatser, Biobränslen och Andra kolväten för vilka produktionen redan har redovisats i andra bränslebalanser.

Ej tillämpligt på råolja, NGL och insatsvaror till raffinaderi.

| 2.1 | varav: Från kol
  Här ingår vätskor som produceras i kolförvätskningsanläggningar och flytande produkter från koksugnar. |
| --- | --- |

2.1

varav: Från kol

Här ingår vätskor som produceras i kolförvätskningsanläggningar och flytande produkter från koksugnar.

| 2.2 | varav: Från naturgas
  Tillverkning av syntetisk bensin kan kräva naturgas som insatsvara. Mängden av gas för metanoltillverkning redovisas enligt kapitel 2, medan inkommande metanol redovisas här. |
| --- | --- |

2.2

varav: Från naturgas

Tillverkning av syntetisk bensin kan kräva naturgas som insatsvara. Mängden av gas för metanoltillverkning redovisas enligt kapitel 2, medan inkommande metanol redovisas här.

| 2.3 | varav: Från förnybara källor
  Här ingår biobränslen avsedda för blandning med transportbränslen.
  Produktionen redovisas enligt kapitel 5, medan mängder avsedda för blandning redovisas här. |
| --- | --- |

2.3

varav: Från förnybara källor

Här ingår biobränslen avsedda för blandning med transportbränslen.

Produktionen redovisas enligt kapitel 5, medan mängder avsedda för blandning redovisas här.

| 3. | Återflöden från petrokemisk industri
  Färdiga eller halvfärdiga produkter som återkommer från slutförbrukarna till raffinaderierna för behandling, blandning eller försäljning. Det är vanligen biprodukter från petrokemiska processer.
  Endast tillämpligt på insatsvaror till raffinaderi. |
| --- | --- |

3.

Återflöden från petrokemisk industri

Färdiga eller halvfärdiga produkter som återkommer från slutförbrukarna till raffinaderierna för behandling, blandning eller försäljning. Det är vanligen biprodukter från petrokemiska processer.

Endast tillämpligt på insatsvaror till raffinaderi.

| 4. | Överförda produkter
  Importerade petroleumprodukter som omklassificeras som insatsvaror för vidare behandling i ett raffinaderi utan leverans till slutförbrukarna.
  Endast tillämpligt på insatsvaror till raffinaderi. |
| --- | --- |

4.

Överförda produkter

Importerade petroleumprodukter som omklassificeras som insatsvaror för vidare behandling i ett raffinaderi utan leverans till slutförbrukarna.

Endast tillämpligt på insatsvaror till raffinaderi.

| 5. | Import och export
  Här ingår mängder råolja och produkter som importeras eller exporteras enligt behandlingsavtal (dvs. uppdragsraffinering). Råolja och NGL bör redovisas efter det första ursprungslandet, och insatsvaror till raffinaderi och färdiga produkter bör redovisas efter det slutliga bestämmelselandet.
  Här ingår alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerad kondenserad naturgas och petroleumprodukter som importeras eller exporteras direkt av den petrokemiska industrin.

  Anm.: All handel med biobränsle som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form) bör redovisas i frågeformuläret om förnybara energikällor.
  Återexport av olja som importerats för behandling inom tullager bör inkluderas som export av en produkt från behandlingslandet till det slutliga bestämmelselandet. |
| --- | --- |

5.

Import och export

Här ingår mängder råolja och produkter som importeras eller exporteras enligt behandlingsavtal (dvs. uppdragsraffinering). Råolja och NGL bör redovisas efter det första ursprungslandet, och insatsvaror till raffinaderi och färdiga produkter bör redovisas efter det slutliga bestämmelselandet.

Här ingår alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerad kondenserad naturgas och petroleumprodukter som importeras eller exporteras direkt av den petrokemiska industrin.

Anm.: All handel med biobränsle som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form) bör redovisas i frågeformuläret om förnybara energikällor.

Återexport av olja som importerats för behandling inom tullager bör inkluderas som export av en produkt från behandlingslandet till det slutliga bestämmelselandet.

| 6. | Direktförbrukning
  Råolja, NGL, Tillsatser/oxygenater (och andel biobränslen därav) samt andra kolväten som förbrukas direkt utan att behandlas i petroleumraffinaderier.
  Här ingår råolja som förbränns för elproduktion. |
| --- | --- |

6.

Direktförbrukning

Råolja, NGL, Tillsatser/oxygenater (och andel biobränslen därav) samt andra kolväten som förbrukas direkt utan att behandlas i petroleumraffinaderier.

Här ingår råolja som förbränns för elproduktion.

| 7. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |
| --- | --- |

7.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

| 8. | Beräknad insats i raffinaderier
  Total mängd av produkter som beräknas ha trätt in i raffinaderiprocessen. Den definieras som:
  Inhemsk produktion + Från andra källor + Återflöden från petrokemisk industri + Överförda produkter + Import – Export – Direktförbrukning + Lagerförändringar |
| --- | --- |

8.

Beräknad insats i raffinaderier

Total mängd av produkter som beräknas ha trätt in i raffinaderiprocessen. Den definieras som:

Inhemsk produktion + Från andra källor + Återflöden från petrokemisk industri + Överförda produkter + Import – Export – Direktförbrukning + Lagerförändringar

| 9. | Statistisk differens
  Definieras som beräknad insats i raffinaderier minus observerad. |
| --- | --- |

9.

Statistisk differens

Definieras som beräknad insats i raffinaderier minus observerad.

| 10. | Observerad insats i raffinaderier
  Uppmätta mängder som insats i raffinaderier. |
| --- | --- |

10.

Observerad insats i raffinaderier

Uppmätta mängder som insats i raffinaderier.

| 11. | Raffinaderiförluster
  Differensen mellan Observerad insats i raffinaderier och Bruttoraffinaderiproduktion. Förluster kan uppkomma under destillationsprocessen på grund av avdunstning. Redovisade förluster är positiva. Volymen kan öka, men inte massan. |
| --- | --- |

11.

Raffinaderiförluster

Differensen mellan Observerad insats i raffinaderier och Bruttoraffinaderiproduktion. Förluster kan uppkomma under destillationsprocessen på grund av avdunstning. Redovisade förluster är positiva. Volymen kan öka, men inte massan.

| 12. | Inkommande och utgående totalt lager på det nationella territoriet
  Alla lager på nationellt territorium, inklusive lager som tillhör staten, storförbrukare eller lagrande organisationer, lager ombord på inkommande havsgående fartyg, lager som hålls i tullager och lager som hålls för annans räkning, även enligt bilaterala avtal mellan regeringar. Med inkommande och utgående avses rapportperiodens första respektive sista dag. |
| --- | --- |

12.

Inkommande och utgående totalt lager på det nationella territoriet

Alla lager på nationellt territorium, inklusive lager som tillhör staten, storförbrukare eller lagrande organisationer, lager ombord på inkommande havsgående fartyg, lager som hålls i tullager och lager som hålls för annans räkning, även enligt bilaterala avtal mellan regeringar. Med inkommande och utgående avses rapportperiodens första respektive sista dag.

| 13. | Nettovärmevärde
  Produktion, import och export samt övergripande medelvärde. |
| --- | --- |

13.

Nettovärmevärde

Produktion, import och export samt övergripande medelvärde.

Nedanstående tabell är endast tillämplig på färdiga produkter (raffinaderigas, etan, LPG, nafta, motorbensin, flygbensin, jetbränsle av bensintyp, jetbränsle av fotogentyp, annat fotogen, gasolja/dieselolja, lågsvavlig och högsvavlig eldningsolja, industrisprit och lacknafta, smörjmedel, bitumen, paraffinvaxer, petroleumkoks samt andra produkter). Råolja och NGL som förbränns direkt bör inkluderas i tillförsel av färdiga produkter och överföringar mellan produkter:

| 1. | Tillförsel av primära produkter
  Här ingår mängder av inhemsk eller importerad råolja (inklusive kondensat) och inhemsk NGL som förbrukas direkt utan att behandlas i ett petroleumraffinaderi och mängder av Återflöden från petrokemisk industri som även om de inte är primära bränslen förbrukas direkt. |
| --- | --- |

1.

Tillförsel av primära produkter

Här ingår mängder av inhemsk eller importerad råolja (inklusive kondensat) och inhemsk NGL som förbrukas direkt utan att behandlas i ett petroleumraffinaderi och mängder av Återflöden från petrokemisk industri som även om de inte är primära bränslen förbrukas direkt.

| 2. | Bruttoraffinaderiproduktion
  Produktion av färdiga produkter vid ett raffinaderi eller en blandningsanläggning.
  Här ingår inte Raffinaderiförluster, men däremot ingår Raffinaderibränsle. |
| --- | --- |

2.

Bruttoraffinaderiproduktion

Produktion av färdiga produkter vid ett raffinaderi eller en blandningsanläggning.

Här ingår inte Raffinaderiförluster, men däremot ingår Raffinaderibränsle.

| 3. | Återvunna produkter
  Färdiga produkter som passerar en andra gång genom försäljningsnätet efter att tidigare ha levererats till slutförbrukarna (t.ex. använda smörjmedel som återbehandlats). Dessa mängder bör skiljas från Återflöden från petrokemisk industri. |
| --- | --- |

3.

Återvunna produkter

Färdiga produkter som passerar en andra gång genom försäljningsnätet efter att tidigare ha levererats till slutförbrukarna (t.ex. använda smörjmedel som återbehandlats). Dessa mängder bör skiljas från Återflöden från petrokemisk industri.

| 4. | Raffinaderibränsle
  Petroleumprodukter som förbrukas till stöd för driften av ett raffinaderi.
  Här ingår inte produkter som används av oljeprodukter utanför raffinaderiprocessen, t.ex. bunkring eller oljetanker.
  Här ingår bränslen som förbrukas i produktion vid raffinaderiet av el och värme för avsalu. |
| --- | --- |

4.

Raffinaderibränsle

Petroleumprodukter som förbrukas till stöd för driften av ett raffinaderi.

Här ingår inte produkter som används av oljeprodukter utanför raffinaderiprocessen, t.ex. bunkring eller oljetanker.

Här ingår bränslen som förbrukas i produktion vid raffinaderiet av el och värme för avsalu.

| 4.1 | varav: Förbrukas för elproduktion
  Mängder som förbrukas för produktion av el i elverk vid raffinaderier. |
| --- | --- |

4.1

varav: Förbrukas för elproduktion

Mängder som förbrukas för produktion av el i elverk vid raffinaderier.

| 4.2 | varav: Förbrukas för kraftvärmeproduktion
  Mängder som förbrukas i kraftvärmeverk vid raffinaderier. |
| --- | --- |

4.2

varav: Förbrukas för kraftvärmeproduktion

Mängder som förbrukas i kraftvärmeverk vid raffinaderier.

| 5. | Import och export |
| --- | --- |

5.

Import och export

| 6. | Internationell bunkring |
| --- | --- |

6.

Internationell bunkring

| 7. | Överföring mellan produkter
  Mängder som omklassificeras antingen för att deras specifikation har ändrats eller för att de blandas in i en annan produkt.
  En negativ post för en produkt motsvaras av en positiv post (eller flera poster) för en eller flera produkter och omvänt, varvid den totala effekten bör vara noll. |
| --- | --- |

7.

Överföring mellan produkter

Mängder som omklassificeras antingen för att deras specifikation har ändrats eller för att de blandas in i en annan produkt.

En negativ post för en produkt motsvaras av en positiv post (eller flera poster) för en eller flera produkter och omvänt, varvid den totala effekten bör vara noll.

| 8. | Överförda produkter
  Importerade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i raffinaderiet, utan leverans till slutförbrukarna. |
| --- | --- |

8.

Överförda produkter

Importerade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i raffinaderiet, utan leverans till slutförbrukarna.

| 9. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |
| --- | --- |

9.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

| 10. | Beräknad inhemsk bruttotillförsel
  Detta definieras som:
  Tillförsel av primära produkter + Bruttoraffinaderiproduktion + Återvunna produkter - Raffinaderibränsle + Import - Export - Internationell bunkring + Överföring mellan produkter - Överförda produkter + Lagerförändringar |
| --- | --- |

10.

Beräknad inhemsk bruttotillförsel

Detta definieras som:

Tillförsel av primära produkter + Bruttoraffinaderiproduktion + Återvunna produkter - Raffinaderibränsle + Import - Export - Internationell bunkring + Överföring mellan produkter - Överförda produkter + Lagerförändringar

| 11. | Statistisk differens
  Definieras som beräknad inhemsk bruttotillförsel minus observerad. |
| --- | --- |

11.

Statistisk differens

Definieras som beräknad inhemsk bruttotillförsel minus observerad.

| 12. | Observerad inhemsk bruttotillförsel
  Observerad tillförsel av färdiga petroleumprodukter från primära källor (t.ex. raffinaderier, blandningsanläggningar osv.) till den inhemska marknaden.
  Denna uppgift kan skilja sig från den beräknade uppgiften t.ex. på grund av skillnader i omfattning och/eller olika definitioner i olika rapporteringssystem. |
| --- | --- |

12.

Observerad inhemsk bruttotillförsel

Observerad tillförsel av färdiga petroleumprodukter från primära källor (t.ex. raffinaderier, blandningsanläggningar osv.) till den inhemska marknaden.

Denna uppgift kan skilja sig från den beräknade uppgiften t.ex. på grund av skillnader i omfattning och/eller olika definitioner i olika rapporteringssystem.

| 12.1 | varav: Bruttotillförsel till den petrokemiska industrin
  Mängder bränsle som levereras till den petrokemiska industrin. |
| --- | --- |

12.1

varav: Bruttotillförsel till den petrokemiska industrin

Mängder bränsle som levereras till den petrokemiska industrin.

| 12.2 | varav: Energiförbrukning i den petrokemiska industrin
  Mängder olja som förbrukas som bränsle för petrokemiska processer såsom ångkrackning. |
| --- | --- |

12.2

varav: Energiförbrukning i den petrokemiska industrin

Mängder olja som förbrukas som bränsle för petrokemiska processer såsom ångkrackning.

| 12.3 | varav: Annan användning än energi i den petrokemiska industrin
  Mängder olja som används i den petrokemiska industrin för produktion av eten, propen, buten, syntetisk gas, aromater, butadien och andra kolvätebaserade råmaterial i processer som ångkrackning, aromatprocesser och ångreformering. Här ingår inte mängder olja som används som bränsle. |
| --- | --- |

12.3

varav: Annan användning än energi i den petrokemiska industrin

Mängder olja som används i den petrokemiska industrin för produktion av eten, propen, buten, syntetisk gas, aromater, butadien och andra kolvätebaserade råmaterial i processer som ångkrackning, aromatprocesser och ångreformering. Här ingår inte mängder olja som används som bränsle.

| 13. | Återflöden från petrokemisk industri till raffinaderier |
| --- | --- |

13.

Återflöden från petrokemisk industri till raffinaderier

| 14. | Inkommande och utgående lager
  Alla lager på nationellt territorium, inklusive lager som tillhör staten, storförbrukare eller lagrande organisationer, lager ombord på inkommande havsgående fartyg, lager som hålls i tullager och lager som hålls för annans räkning, även enligt bilaterala avtal mellan regeringar. Med inkommande och utgående avses rapportperiodens första respektive sista dag. |
| --- | --- |

14.

Inkommande och utgående lager

Alla lager på nationellt territorium, inklusive lager som tillhör staten, storförbrukare eller lagrande organisationer, lager ombord på inkommande havsgående fartyg, lager som hålls i tullager och lager som hålls för annans räkning, även enligt bilaterala avtal mellan regeringar. Med inkommande och utgående avses rapportperiodens första respektive sista dag.

| 15. | Lagerförändringar vid allmänna verk
  Förändringar av lager som hålls av allmänna verk och inte ingår i Lagernivåer och Lagerförändringar som redovisas på annat håll. Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.
  Här ingår råolja och NGL som används för direkt förbränning, om så är tillämpligt. |
| --- | --- |

15.

Lagerförändringar vid allmänna verk

Förändringar av lager som hålls av allmänna verk och inte ingår i Lagernivåer och Lagerförändringar som redovisas på annat håll. Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

Här ingår råolja och NGL som används för direkt förbränning, om så är tillämpligt.

| 16. | Nettovärmevärde för inhemsk bruttotillförsel |
| --- | --- |

16.

Nettovärmevärde för inhemsk bruttotillförsel

Beträffande omvandlingssektorn är följande aggregat tillämpliga för alla bränslen, utom för insatsvaror till raffinaderi, tillsatser/oxygenat, biobränslen samt andra kolväten, men inklusive bränslen förbrukade för andra ändamål än för energi (petroleumkoks och andra, vilka ska redovisas separat):

| 1. | Totalt, omvandlingssektorn
  Totala bränslemängder som används för primär eller sekundär omvandling av energi. |
| --- | --- |

1.

Totalt, omvandlingssektorn

Totala bränslemängder som används för primär eller sekundär omvandling av energi.

| 1.1 | varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk |
| --- | --- |

1.1

varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk

| 1.2 | varav: Egenproducenters elverk |
| --- | --- |

1.2

varav: Egenproducenters elverk

| 1.3 | varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk |
| --- | --- |

1.3

varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk

| 1.4 | varav: Egenproducenters kraftvärmeverk |
| --- | --- |

1.4

varav: Egenproducenters kraftvärmeverk

| 1.5 | varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk |
| --- | --- |

1.5

varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk

| 1.6 | varav: Egenproducenters värmeverk |
| --- | --- |

1.6

varav: Egenproducenters värmeverk

| 1.7 | varav: Gasverk/förgasningsanläggningar |
| --- | --- |

1.7

varav: Gasverk/förgasningsanläggningar

| 1.8 | varav: Blandad naturgas |
| --- | --- |

1.8

varav: Blandad naturgas

| 1.9 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.9

varav: Koksugnar

| 1.10 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.10

varav: Masugnar

| 1.11 | varav: Petrokemisk industri |
| --- | --- |

1.11

varav: Petrokemisk industri

| 1.12 | varav: Patentbränsleanläggningar |
| --- | --- |

1.12

varav: Patentbränsleanläggningar

| 1.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Omvandling |
| --- | --- |

1.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Omvandling

4.2.2   Energisektorn

Beträffande energisektorn är följande aggregat tillämpliga för alla bränslen, utom för insatsvaror till raffinaderi, tillsatser/oxygenat, biobränslen samt andra kolväten, men inklusive bränslen förbrukade för andra ändamål än för energi (petroleumkoks och andra, vilka ska redovisas separat):

| 1. | Totalt, energisektorn
  Total mängd som förbrukas som energi i energisektorn |
| --- | --- |

1.

Totalt, energisektorn

Total mängd som förbrukas som energi i energisektorn

| 1.1 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.1

varav: Kolgruvor

| 1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |
| --- | --- |

1.2

varav: Olje- och gasutvinning

| 1.3 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.3

varav: Koksugnar

| 1.4 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Masugnar

| 1.5 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.5

varav: Gasverk

| 1.6 | varav: Kraftverk
  Elverk, kraftvärmeverk och värmeverk. |
| --- | --- |

1.6

varav: Kraftverk

Elverk, kraftvärmeverk och värmeverk.

| 1.7 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.7

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Distributionsförluster
  Förluster uppkomna utanför raffinaderiet på grund av transport och distribution.
  Här ingår förluster i rörsystem. |
| --- | --- |

2.

Distributionsförluster

Förluster uppkomna utanför raffinaderiet på grund av transport och distribution.

Här ingår förluster i rörsystem.

4.2.3   Uppgift om slutförbrukning av energi

Beträffande uppgift om slutförbrukning av energi är följande aggregat tillämpliga för alla bränslen, utom för insatsvaror till raffinaderi, tillsatser/oxygenat, biobränslen samt andra kolväten, men inklusive bränslen förbrukade för andra ändamål än för energi (petroleumkoks och andra, vilka ska redovisas separat):

| 1. | Slutförbrukning av energi |
| --- | --- |

1.

Slutförbrukning av energi

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn

| 3.1 | varav: Internationell luftfart |
| --- | --- |

3.1

varav: Internationell luftfart

| 3.2 | varav: Inhemsk luftfart |
| --- | --- |

3.2

varav: Inhemsk luftfart

| 3.3 | varav: Landsväg |
| --- | --- |

3.3

varav: Landsväg

| 3.4 | varav: Järnväg |
| --- | --- |

3.4

varav: Järnväg

| 3.5 | varav: Inhemsk sjöfart |
| --- | --- |

3.5

varav: Inhemsk sjöfart

| 3.6 | varav: Transport i rörsystem |
| --- | --- |

3.6

varav: Transport i rörsystem

| 3.7 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.7

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll – Annat |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll – Annat

| 5. | Total annan användning än för energi
  Mängder som används som råmaterial i de olika sektorerna och varken förbrukas som bränsle eller omvandlas till ett annat bränsle. Dessa mängder ingår i de aggregat som förtecknas ovan. |
| --- | --- |

5.

Total annan användning än för energi

Mängder som används som råmaterial i de olika sektorerna och varken förbrukas som bränsle eller omvandlas till ett annat bränsle. Dessa mängder ingår i de aggregat som förtecknas ovan.

| 5.1 | varav: Omvandlingssektorn |
| --- | --- |

5.1

varav: Omvandlingssektorn

| 5.2 | varav: Energisektorn |
| --- | --- |

5.2

varav: Energisektorn

| 5.3 | varav: Transportsektorn |
| --- | --- |

5.3

varav: Transportsektorn

| 5.4 | varav: Industrisektorn |
| --- | --- |

5.4

varav: Industrisektorn

| 5.4.1 | Industrisektorn varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

5.4.1

Industrisektorn varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 5.5 | varav: Andra sektorer |
| --- | --- |

5.5

varav: Andra sektorer

4.2.4   Import och export

Import efter ursprungsland och export efter bestämmelseland. Se anmärkningarna till 4.2.1, aggregat nr 5.

4.2.5   Tillförsel till egenproducenter av el och värme

Tillförsel till egenproducenter av el och värme ska redovisas separat för enbart elverk, för kraftvärmeverk och för enbart värmeverk.

Här ingår inte följande energiprodukter: insatsvaror till raffinaderi, tillsatser/oxygenat, biobränslen, andra kolväten, etan, motorbensin, biobensin, flygbensin, jetbränsle av bensintyp (JP4 eller MC77), industrisprit och lacknafta samt smörjmedel.

Tillförsel avser följande anläggningar eller verksamheter:

| 1. | Totalt, energisektorn
  Total mängd som förbrukas som energi i energisektorn |
| --- | --- |

1.

Totalt, energisektorn

Total mängd som förbrukas som energi i energisektorn

| 1.1 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.1

varav: Kolgruvor

| 1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |
| --- | --- |

1.2

varav: Olje- och gasutvinning

| 1.3 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.3

varav: Koksugnar

| 1.4 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Masugnar

| 1.5 | varav: Gasverk |
| --- | --- |

1.5

varav: Gasverk

| 1.6 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |
| --- | --- |

1.6

varav: Ej redovisat på annat håll – Energi

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn

| 3.1 | varav: Transport i rörsystem |
| --- | --- |

3.1

varav: Transport i rörsystem

| 3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.2

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll – Annat |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll – Annat

4.3   Måttenheter

| 1. | Energimängd |
| --- | --- |

1.

Energimängd

103 ton

| 2. | Värmevärde |
| --- | --- |

2.

Värmevärde

MJ/ton

4.4   Avvikelser och undantag

Cypern har undantag från kravet att redovisa aggregaten i punkt 4.2.3 i avsnitt 4 (Andra sektorer) och 5 (Total annan användning än energi); endast de totala värdena behöver uppges.

Cypern har undantag i tre år efter denna förordnings ikraftträdande för redovisning av aggregaten i punkt 4.2.3 i avsnitt 2 (Industri) och 3 (Transport); endast de totala värdena behöver uppges under denna undantagsperiod.

5.   FÖRNYBAR ENERGI OCH ENERGI FRÅN AVFALL

5.1   Aktuella energiprodukter

Om inte annat anges avser denna uppgiftsinsamling samtliga följande energiprodukter:

| Energiprodukt | Definition |
| --- | --- |
| 1. | Vattenkraft |

Energiprodukt

Definition

1.

Vattenkraft

Vattnets läges- och rörelseenergi omvandlas till el i vattenkraftverk. Pumpad lagring måste ingå. Produktionen ska redovisas för anläggningarnas storlek på < 1 MW, 1 till < 10 MW, ≥ 10 MW och från pumpad lagring.

| 2. | Jordvärme |
| --- | --- |

2.

Jordvärme

Energi tillgänglig som värme avgivet från jordskorpan, vanligen i form av hetvatten eller ånga. Denna energiproduktion är differensen mellan entalpin för den fluid som produceras i produktionsborrhålet och den fluid som slutligt bortskaffas. Det utnyttjas på lämpliga platser

| — | för elproduktion med hjälp av torr ånga eller saltlösning med hög entalpi efter nedpumpning, |
| --- | --- |

—

för elproduktion med hjälp av torr ånga eller saltlösning med hög entalpi efter nedpumpning,

| — | direkt som värme för fjärrvärme, jordbruk osv. |
| --- | --- |

—

direkt som värme för fjärrvärme, jordbruk osv.

| 3. | Solenergi |
| --- | --- |

3.

Solenergi

Solstrålning som utnyttjas för produktion av hetvatten och el. Energiproduktionen är det värme som är tillgängligt för värmeöverföringsmediet, dvs. inströmmande solenergi minus förluster i optik och solfångare. Passiv solenergi för direkt uppvärmning, nedkylning och belysning av bostäder eller andra byggnader ingår inte.

| 3.1 | varav: Solceller |
| --- | --- |

3.1

varav: Solceller

Solljus som omvandlas till el i solceller, vanligen tillverkade av halvledarmaterial som alstrar el när det belyses.

| 3.2 | varav: Solvärme |
| --- | --- |

3.2

varav: Solvärme

Värme från solstrålning. Kan bestå av:

| a) | soldrivna termoelektriska anläggningar |
| --- | --- |

a)

soldrivna termoelektriska anläggningar

| b) | utrustning för produktion av varmvatten för hushåll eller för säsongsbunden uppvärmning av simbassänger (t.ex. platta solfångare, främst av termosifontyp). |
| --- | --- |

b)

utrustning för produktion av varmvatten för hushåll eller för säsongsbunden uppvärmning av simbassänger (t.ex. platta solfångare, främst av termosifontyp).

| 4. | Tidvatten, vågenergi, havsenergi |
| --- | --- |

4.

Tidvatten, vågenergi, havsenergi

Mekanisk energi från tidvattenrörelser, vågrörelser eller havsströmmar som används för elproduktion.

| 5. | Vindkraft |
| --- | --- |

5.

Vindkraft

Vindens rörelseenergi utnyttjas för elproduktion i vindturbiner.

| 6. | Industriavfall (ej förnybart) |
| --- | --- |

6.

Industriavfall (ej förnybart)

Redovisa avfall av industriellt icke-förnybart ursprung (fast eller flytande) som förbränns direkt för produktion av el och/eller värme. Använd bränslemängd bör redovisas enligt nettovärmevärdet. Förnybart industriavfall bör redovisas i kategorierna Fast biomassa, Biogas och/eller Flytande biobränslen.

| 7. | Kommunalt avfall: |
| --- | --- |

7.

Kommunalt avfall:

Avfall från hushåll, sjukhus och tjänstesektorn som förbränns i särskilda anläggningar, enligt nettovärmevärde.

| 7.1 | varav: Förnybart |
| --- | --- |

7.1

varav: Förnybart

Den andel kommunalt avfall som är av biologiskt ursprung.

| 7.2 | varav: Ej förnybart |
| --- | --- |

7.2

varav: Ej förnybart

Den andel kommunalt avfall som är av icke-biologiskt ursprung.

| 8. | Fast biomassa: |
| --- | --- |

8.

Fast biomassa:

Omfattar organiskt, icke-fossilt material av biologiskt ursprung som kan användas som bränsle för produktion av värme eller el. Här ingår:

| 8.1 | varav: Träkol |
| --- | --- |

8.1

varav: Träkol

Den fasta återstoden av destruktiv destillation och pyrolys av trä och annat vegetabiliskt material.

| 8.2 | varav: Trä, träavfall, annat fast avfall |
| --- | --- |

8.2

varav: Trä, träavfall, annat fast avfall

Särskilt odlade energigrödor (poppel, pilträd osv.), en rad vedmaterial som uppkommer vid industriprocesser (särskilt i trä- och pappers-industrin) eller direkt från skogsbruk och jordbruk (ved, flis, träpelletar, bark, sågspån, hyvelspån, kross, trätjära osv.) samt avfall som strå, risskal, nötskal, fjäderfäströ, krossade druvrester osv. Förbränning är den vanligaste tekniken för dessa fasta bränslen. Mängden av bränsle bör redovisas enligt nettovärmevärdet.

| 9. | Biogas: |
| --- | --- |

9.

Biogas:

Gas bestående främst av metan och koldioxid som uppkommer genom anaerob nedbrytning av biomassa.

| 9.1 | varav: Deponigas |
| --- | --- |

9.1

varav: Deponigas

Biogas som bildas genom nedbrytning av avfall i deponier.

| 9.2 | varav: Rötslamsgas |
| --- | --- |

9.2

varav: Rötslamsgas

En biogas som uppkommer genom anaerob jäsning av rötslam.

| 9.3 | varav: Annan biogas |
| --- | --- |

9.3

varav: Annan biogas

Biogas som uppkommer genom anaerob jäsning av animalisk suspension och avfall i slakthus, bryggerier och annan livsmedelsindustri.

| 10. | Flytande biobränslen |
| --- | --- |

10.

Flytande biobränslen

De mängder av flytande biobränslen som redovisas i denna kategori bör avse mängden biobränsle, inte den totala volym vätska i vilken biobränslena blandas. När det gäller import och export av flytande biobränslen avses endast handel med mängder som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form); handel med flytande biobränslen som blandats med transportbränslen bör redovisas med oljeuppgifterna i kapitel 4.

Följande flytande biobränslen avses:

| 10.1 | varav: Biobensin |
| --- | --- |

10.1

varav: Biobensin

Denna kategori omfattar bioetanol (etanol framställd av biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall), biometanol (metanol framställd av biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall), bio-ETBE (etyl-tertiär-butyleter framställd av bioetanol; volymandelen bio-ETBE som beräknas som biobränsle är 47 %) samt bio-MTBE (metyl-tertiär-butyleter framställd av biometanol: volymandelen bio-MTBE som beräknas som biobränsle är 36 %).

| 10.2 | varav: Biodiesel |
| --- | --- |

10.2

varav: Biodiesel

Denna kategori omfattar biodiesel (en metylester framställd från vegetabilisk eller animalisk olja av dieselkvalitet), biodimetyleter (dimetyleter framställd av biomassa), Fischer Tropsch (Fischer Tropsch framställd av biomassa), kallpressad bioolja (olja som framställts av oljefrön endast genom mekanisk behandling) samt alla andra flytande biobränslen som tillsätts, blandas med eller används direkt som transportdiesel.

| 10.3 | varav: Andra flytande biobränslen |
| --- | --- |

10.3

varav: Andra flytande biobränslen

Flytande biobränslen som används direkt som bränsle, men inte ingår i biobensin eller biodiesel.

5.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska redovisas för alla energiprodukter som förtecknas i ovanstående avsnitt, om inte annat anges.

5.2.1   Bruttoproduktion av el och värme

El och värme som produceras från de energiprodukter som anges i punkt 5.1 (exklusive träkol och inklusive endast totalsumman av flytande biobränslen) ska i förekommande fall redovisas separat:

| — | för huvudverksamhetsproducenters och för egenproducenters anläggningar, |
| --- | --- |

—

för huvudverksamhetsproducenters och för egenproducenters anläggningar,

| — | för enbart elverk, för enbart värmeverk och för kraftvärmeverk. |
| --- | --- |

—

för enbart elverk, för enbart värmeverk och för kraftvärmeverk.

5.2.2   Tillförsel- och omvandlingssektorerna

Mängder av energiprodukter som anges i punkt 5.1 (utom vattenkraft, solcellsenergi, energi från tidvatten, vågor och hav samt vindkraft) och som används i tillförsel- och omvandlingssektorerna ska redovisas för följande aggregat:

| 1. | Produktion |
| --- | --- |

1.

Produktion

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Export |
| --- | --- |

3.

Export

| 4. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |
| --- | --- |

4.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

| 5. | Bruttoförbrukning |
| --- | --- |

5.

Bruttoförbrukning

| 6. | Statistiska differenser |
| --- | --- |

6.

Statistiska differenser

| 7. | Totalt, omvandlingssektorn
  Mängder av förnybar energi och avfall som används för omvandling av primära energiformer till sekundära (t.ex. deponigaser till el) eller används för omvandling till härledda energiprodukter (t.ex. biogas som används för blandad naturgas). |
| --- | --- |

7.

Totalt, omvandlingssektorn

Mängder av förnybar energi och avfall som används för omvandling av primära energiformer till sekundära (t.ex. deponigaser till el) eller används för omvandling till härledda energiprodukter (t.ex. biogas som används för blandad naturgas).

| 7.1 | varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk |
| --- | --- |

7.1

varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk

| 7.2 | varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk |
| --- | --- |

7.2

varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk

| 7.3 | varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk |
| --- | --- |

7.3

varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk

| 7.4 | varav: Egenproducenters elverk |
| --- | --- |

7.4

varav: Egenproducenters elverk

| 7.5 | varav: Egenproducenters kraftvärmeverk |
| --- | --- |

7.5

varav: Egenproducenters kraftvärmeverk

| 7.6 | varav: Egenproducenters värmeverk |
| --- | --- |

7.6

varav: Egenproducenters värmeverk

| 7.7 | varav: Patentbränsleanläggningar
  Mängder av förnybara bränslen och avfall som används för att producera patentbränsle. Förnybara bränslen och avfall som används för uppvärmning och drift av utrustning ska redovisas som förbrukning i energisektorn. |
| --- | --- |

7.7

varav: Patentbränsleanläggningar

Mängder av förnybara bränslen och avfall som används för att producera patentbränsle. Förnybara bränslen och avfall som används för uppvärmning och drift av utrustning ska redovisas som förbrukning i energisektorn.

| 7.8 | varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar
  Mängder av förnybara bränslen och avfall som används för att producera brunkolsbriketter. Förnybara bränslen och avfall som används för uppvärmning och drift av utrustning ska redovisas som förbrukning i energisektorn. |
| --- | --- |

7.8

varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

Mängder av förnybara bränslen och avfall som används för att producera brunkolsbriketter. Förnybara bränslen och avfall som används för uppvärmning och drift av utrustning ska redovisas som förbrukning i energisektorn.

| 7.9 | varav: Gasverksgas
  Mängder av förnybara bränslen och avfall som används för att producera gasverksgas. Förnybara bränslen och avfall som används för uppvärmning och drift av utrustning ska redovisas som förbrukning i energisektorn. |
| --- | --- |

7.9

varav: Gasverksgas

Mängder av förnybara bränslen och avfall som används för att producera gasverksgas. Förnybara bränslen och avfall som används för uppvärmning och drift av utrustning ska redovisas som förbrukning i energisektorn.

| 7.10 | varav: För blandad naturgas
  Mängder av biogas som blandas med naturgas. |
| --- | --- |

7.10

varav: För blandad naturgas

Mängder av biogas som blandas med naturgas.

| 7.11 | varav: För blandning i motorbensin/diesel
  Mängder av flytande biobränslen som inte levereras för slutförbrukning utan används med andra petroleumprodukter som redovisas enligt kapitel 4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

7.11

varav: För blandning i motorbensin/diesel

Mängder av flytande biobränslen som inte levereras för slutförbrukning utan används med andra petroleumprodukter som redovisas enligt kapitel 4 i denna bilaga.

| 7.12 | varav: Träkolsproduktionsanläggningar
  Mängder av trä som används för produktion av träkol. |
| --- | --- |

7.12

varav: Träkolsproduktionsanläggningar

Mängder av trä som används för produktion av träkol.

| 7.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Omvandling |
| --- | --- |

7.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Omvandling

5.2.3   Energisektorn

Mängder av energiprodukter som anges i punkt 5.1 (utom vattenkraft, solcellsenergi, energi från tidvatten, vågor och hav samt vindkraft) och som används i energisektorn ska redovisas för följande aggregat:

| 1. | Totalt, energisektorn
  Förnybar energi och avfall som förbrukas i energiindustrin till stöd för omvandlingsverksamhet. Här ingår t.ex. förnybar energi och avfall som används för uppvärmning, belysning eller drift av pumpar eller kompressorer.
  Mängder av förnybar energi och avfall som omvandlas till en annan energiform bör redovisas inom omvandlingssektorn. |
| --- | --- |

1.

Totalt, energisektorn

Förnybar energi och avfall som förbrukas i energiindustrin till stöd för omvandlingsverksamhet. Här ingår t.ex. förnybar energi och avfall som används för uppvärmning, belysning eller drift av pumpar eller kompressorer.

Mängder av förnybar energi och avfall som omvandlas till en annan energiform bör redovisas inom omvandlingssektorn.

| 1.1 | varav: Förgasningsanläggningar |
| --- | --- |

1.1

varav: Förgasningsanläggningar

| 1.2 | varav: Allmänna el-, kraftvärme- och värmeverk |
| --- | --- |

1.2

varav: Allmänna el-, kraftvärme- och värmeverk

| 1.3 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.3

varav: Kolgruvor

| 1.4 | varav: Patentbränsleanläggningar |
| --- | --- |

1.4

varav: Patentbränsleanläggningar

| 1.5 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.5

varav: Koksugnar

| 1.6 | varav: Petroleumraffinaderier |
| --- | --- |

1.6

varav: Petroleumraffinaderier

| 1.7 | varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar |
| --- | --- |

1.7

varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

| 1.8 | varav: Gasverksgas |
| --- | --- |

1.8

varav: Gasverksgas

| 1.9 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.9

varav: Masugnar

| 1.10 | varav: Träkolsproduktionsanläggningar |
| --- | --- |

1.10

varav: Träkolsproduktionsanläggningar

| 1.11 | varav: Ej redovisat på annat håll |
| --- | --- |

1.11

varav: Ej redovisat på annat håll

| 2. | Distributionsförluster
  Alla förluster på grund av transport och distribution. |
| --- | --- |

2.

Distributionsförluster

Alla förluster på grund av transport och distribution.

5.2.4   Slutförbrukning av energi

Mängder av energiprodukter som anges i punkt 5.1 (utom vattenkraft, solcellsenergi, energi från tidvatten, vågor och hav samt vindkraft) ska redovisas för följande aggregat:

| 1. | Slutförbrukning av energi |
| --- | --- |

1.

Slutförbrukning av energi

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn

| 3.1 | varav: Järnväg |
| --- | --- |

3.1

varav: Järnväg

| 3.2 | varav: Landsväg |
| --- | --- |

3.2

varav: Landsväg

| 3.3 | varav: Inhemsk sjöfart |
| --- | --- |

3.3

varav: Inhemsk sjöfart

| 3.4 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.4

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll – Annat |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll – Annat

5.2.5   Anläggningarnas tekniska egenskaper

Följande elproduktionskapacitet ska redovisas vid utgången av rapporteringsåret:

| 1. | Vattenkraft
  Kapaciteten ska redovisas för anläggningsstorlekar på < 1 MW, 1 till < 10 MW, ≥ 10 MW, från pumpad lagring samt för alla storlekar sammantaget. De individuella storlekarna bör redovisas exklusive pumpad lagring. |
| --- | --- |

1.

Vattenkraft

Kapaciteten ska redovisas för anläggningsstorlekar på < 1 MW, 1 till < 10 MW, ≥ 10 MW, från pumpad lagring samt för alla storlekar sammantaget. De individuella storlekarna bör redovisas exklusive pumpad lagring.

| 2. | Jordvärme |
| --- | --- |

2.

Jordvärme

| 3. | Solceller |
| --- | --- |

3.

Solceller

| 4. | Solvärme |
| --- | --- |

4.

Solvärme

| 5. | Tidvatten, vågenergi, havsenergi |
| --- | --- |

5.

Tidvatten, vågenergi, havsenergi

| 6. | Vindkraft |
| --- | --- |

6.

Vindkraft

| 7. | Industriavfall (ej förnybart) |
| --- | --- |

7.

Industriavfall (ej förnybart)

| 8. | Kommunalt avfall |
| --- | --- |

8.

Kommunalt avfall

| 9. | Trä, träavfall, annat fast avfall |
| --- | --- |

9.

Trä, träavfall, annat fast avfall

| 10. | Deponigas |
| --- | --- |

10.

Deponigas

| 11. | Rötslamsgas |
| --- | --- |

11.

Rötslamsgas

| 12. | Annan biogas |
| --- | --- |

12.

Annan biogas

| 13. | Flytande biobränslen |
| --- | --- |

13.

Flytande biobränslen

Total yta installerade solfångare ska redovisas.

Följande kapaciteter för biobränsleproduktion ska redovisas:

| 1. | Flytande biobränslen |
| --- | --- |

1.

Flytande biobränslen

| 1.1 | varav: Biobensin |
| --- | --- |

1.1

varav: Biobensin

| 1.2 | varav: Biodiesel |
| --- | --- |

1.2

varav: Biodiesel

| 1.3 | varav: Andra flytande biobränslen |
| --- | --- |

1.3

varav: Andra flytande biobränslen

5.2.6   Tillförsel till egenproducenter av el och värme

Tillförsel till egenproducenter av el och värme ska redovisas separat för enbart elverk, för kraftvärmeverk och för enbart värmeverk.

Mängder av energiprodukter som anges i punkt 5.1 (utom vattenkraft, solcellsenergi, energi från tidvatten, vågor och hav samt vindkraft) ska redovisas för följande aggregat:

| 1. | Totalt, energisektorn |
| --- | --- |

1.

Totalt, energisektorn

| 1.1 | varav: Förgasningsanläggningar |
| --- | --- |

1.1

varav: Förgasningsanläggningar

| 1.2 | varav: Kolgruvor |
| --- | --- |

1.2

varav: Kolgruvor

| 1.3 | varav: Patentbränsleanläggningar |
| --- | --- |

1.3

varav: Patentbränsleanläggningar

| 1.4 | varav: Koksugnar |
| --- | --- |

1.4

varav: Koksugnar

| 1.5 | varav: Petroleumraffinaderier |
| --- | --- |

1.5

varav: Petroleumraffinaderier

| 1.6 | varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar |
| --- | --- |

1.6

varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar

| 1.7 | varav: Gasverksgas |
| --- | --- |

1.7

varav: Gasverksgas

| 1.8 | varav: Masugnar |
| --- | --- |

1.8

varav: Masugnar

| 1.9 | varav: Träkolsproduktionsanläggningar |
| --- | --- |

1.9

varav: Träkolsproduktionsanläggningar

| 1.10 | varav: Ej redovisat på annat håll |
| --- | --- |

1.10

varav: Ej redovisat på annat håll

| 2. | Industrisektorn |
| --- | --- |

2.

Industrisektorn

| 2.1 | varav: Järn och stål |
| --- | --- |

2.1

varav: Järn och stål

| 2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |
| --- | --- |

2.2

varav: Kemisk och petrokemisk industri

| 2.3 | varav: Andra metaller än järn |
| --- | --- |

2.3

varav: Andra metaller än järn

| 2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |
| --- | --- |

2.4

varav: Icke-metalliska mineraliska produkter

| 2.5 | varav: Transportmedel |
| --- | --- |

2.5

varav: Transportmedel

| 2.6 | varav: Maskiner |
| --- | --- |

2.6

varav: Maskiner

| 2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |
| --- | --- |

2.7

varav: Utvinning och stenbrytning

| 2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |
| --- | --- |

2.8

varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror

| 2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |
| --- | --- |

2.9

varav: Massa, papper och förlagsverksamhet

| 2.10 | varav: Trävarutillverkning |
| --- | --- |

2.10

varav: Trävarutillverkning

| 2.11 | varav: Byggverksamhet |
| --- | --- |

2.11

varav: Byggverksamhet

| 2.12 | varav: Textil och läder |
| --- | --- |

2.12

varav: Textil och läder

| 2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |
| --- | --- |

2.13

varav: Ej redovisat på annat håll – Industri

| 3. | Transportsektorn |
| --- | --- |

3.

Transportsektorn

| 3.1 | varav: Järnväg |
| --- | --- |

3.1

varav: Järnväg

| 3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |
| --- | --- |

3.2

varav: Ej redovisat på annat håll – Transport

| 4. | Andra sektorer |
| --- | --- |

4.

Andra sektorer

| 4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |
| --- | --- |

4.1

varav: Företagstjänster och offentliga tjänster

| 4.2 | varav: Hushåll |
| --- | --- |

4.2

varav: Hushåll

| 4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |
| --- | --- |

4.3

varav: Jordbruk och skogsbruk

| 4.4 | varav: Fiske |
| --- | --- |

4.4

varav: Fiske

| 4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll – Annat |
| --- | --- |

4.5

varav: Ej redovisat på annat håll – Annat

5.3   Värmevärden

Medelvärden för nettovärmevärde ska redovisas för följande produkter:

| 1. | Biobensin |
| --- | --- |

1.

Biobensin

| 2. | Biodiesel |
| --- | --- |

2.

Biodiesel

| 3. | Andra flytande biobränslen |
| --- | --- |

3.

Andra flytande biobränslen

| 4. | Träkol |
| --- | --- |

4.

Träkol

5.4   Måttenheter

| 1. | Elproduktion |
| --- | --- |

1.

Elproduktion

MWh

| 2. | Värmeproduktion |
| --- | --- |

2.

Värmeproduktion

TJ

| 3. | Förnybara energiprodukter |
| --- | --- |

3.

Förnybara energiprodukter

Biobensin, biodiesel och andra flytande biobränslen: ton

Träkol: 1 000 ton

Övriga: TJ (enligt nettovärmevärde).

| 4. | Solfångare, yta |
| --- | --- |

4.

Solfångare, yta

1 000 m2

| 5. | Anläggningskapacitet |
| --- | --- |

5.

Anläggningskapacitet

Biobränslen: ton/år

Övriga: MWe

| 6. | Värmevärden |
| --- | --- |

6.

Värmevärden

kJ/kg (nettovärmevärde).

5.5   Avvikelser och undantag

Ej tillämpligt.

6.   TILLÄMPLIGA BESTÄMMELSER

Följande bestämmelser är tillämpliga på uppgiftsinsamlingen enligt samtliga föregående kapitel:

| 1. | Rapporteringsperiod:
  Ett kalenderår (1 januari–31 december). |
| --- | --- |

1.

Rapporteringsperiod:

Ett kalenderår (1 januari–31 december).

| 2. | Frekvens
  Årlig. |
| --- | --- |

2.

Frekvens

Årlig.

| 3. | Tidsfrist för översändning av uppgifter
  Den 30 november året efter rapporteringsperioden. |
| --- | --- |

3.

Tidsfrist för översändning av uppgifter

Den 30 november året efter rapporteringsperioden.

| 4. | Format och metod för översändning
  Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.
  Uppgifter ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till en enhetlig kontaktpunkt för uppgifter vid Eurostat. |
| --- | --- |

4.

Format och metod för översändning

Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.

Uppgifter ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till en enhetlig kontaktpunkt för uppgifter vid Eurostat.

---

BILAGA C

MÅNATLIG ENERGISTATISTIK

I denna bilaga beskrivs omfattning, enheter, rapporteringsperiod, frekvens, tidsfrist och former för översändning för månatlig insamling av energistatistik.

Bilaga A är tillämplig för förklaringar av de termer som inte förklaras uttryckligen i den här bilagan.

1.   FASTA BRÄNSLEN

1.1   Aktuella energiprodukter

Om inte annat sägs avser denna uppgiftsinsamling samtliga följande energiprodukter:

| Energiprodukt | Definition |
| --- | --- |
| 1. | Hårt kol |

Energiprodukt

Definition

1.

Hårt kol

Svart, förbränningsbart, fast, organiskt, fossilt sediment med ett bruttovärmevärde på mer än 24 MJ/kg på askfri bas med fukthalten uppmätt vid en temperatur på 30 oC och en relativ luftfuktighet på 96 %.

| 2. | Lignit |
| --- | --- |

2.

Lignit

Förbränningsbart, brunt till svart, organiskt, fossilt sediment med ett bruttovärmevärde på mindre än 24 MJ/kg på askfri bas med fukthalten uppmätt vid en temperatur på 30 oC och en relativ luftfuktighet på 96 %.

| 2.1 | varav: Svart lignit |
| --- | --- |

2.1

varav: Svart lignit

Lignit med en fukthalt på 20–25 % och en askhalt på 9–13 %. Svart lignit bildades under kritperioden. Inom EU bryts den nu endast i Frankrike i djupa gruvor i Provence.

| 2.2 | varav: Brunkol |
| --- | --- |

2.2

varav: Brunkol

Lignit med en fukthalt på 40–70 % och en askhalt på normalt 2–6 %, men denna kan dock vara så hög som 12 % beroende på fyndigheten. Brunkol bildades främst under tertiär. Detta bränsle bryts oftast i dagbrott.

| 3. | Torv |
| --- | --- |

3.

Torv

En brännbar, mjuk, porös eller komprimerad, naturlig, sedimentär avlagring av vegetabiliskt ursprung med hög fukthalt (upp till 90 % i obehandlat skick), med ljusbrun till mörkbrun färg.

Denna definition påverkar varken definitionen av förnybara energikällor enligt direktiv 2001/77/EG eller 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories.

| 4. | Patentbränsle |
| --- | --- |

4.

Patentbränsle

Patentbränslen av hårt kol är tillverkade föremål av viss form som produceras genom varmvalsning under tryck under tillsats av ett bindemedel (beck).

| 5. | Lignit-briketter |
| --- | --- |

5.

Lignit-briketter

Tillverkade föremål av jämn form som produceras efter krossning och torkning av lignit, och högtryckspressas utan tillsats av bindemedel. Här ingår torkad lignit och lignitstybb.

| 6. | Koks härlett från hårt kol |
| --- | --- |

6.

Koks härlett från hårt kol

Konstgjort fast bränsle härlett från hårt kol som erhålls genom torrdestillation av kol i fullständig eller partiell avsaknad av luft.

Här ingår:

| — | hårt koks: erhålls genom förkolning vid hög temperatur, |
| --- | --- |

—

hårt koks: erhålls genom förkolning vid hög temperatur,

| — | halvkoks: erhålls genom förkolning vid låg temperatur, |
| --- | --- |

—

halvkoks: erhålls genom förkolning vid låg temperatur,

| — | gasverkskoks: framställs i gasverk. |
| --- | --- |

—

gasverkskoks: framställs i gasverk.

| 7. | Lignitkoks |
| --- | --- |

7.

Lignitkoks

Fast återstod som erhålls genom torrdestillation av lignit i frånvaro av luft.

1.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska redovisas för alla energiprodukter som anges i föregående avsnitt, om inte annat anges.

Bilaga A är tillämplig för förklaringar av de termer som inte förklaras uttryckligen i den här bilagan.

1.2.1   Tillförselsektorn

Följande aggregat är tillämpliga på hårt kol, totalt och svart lignit, brunkol samt torv:

| 1. | Produktion |
| --- | --- |

1.

Produktion

| 2. | Tillvaratagna produkter
  Suspensioner och material från avfallshögar som tillvaratas av gruvor. |
| --- | --- |

2.

Tillvaratagna produkter

Suspensioner och material från avfallshögar som tillvaratas av gruvor.

| 3. | Import |
| --- | --- |

3.

Import

| 3.1 | varav: import inom EU |
| --- | --- |

3.1

varav: import inom EU

| 4. | Export |
| --- | --- |

4.

Export

| 4.1 | varav: export inom EU |
| --- | --- |

4.1

varav: export inom EU

| 5. | Lagerförändringar
  Mängder som innehas av gruvor och importörer.
  Här ingår inte förbrukarnas lager (t.ex. de som hålls vid kraftverk och koksverk) utom lager som hålls av förbrukare som importerar direkt.
  Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |
| --- | --- |

5.

Lagerförändringar

Mängder som innehas av gruvor och importörer.

Här ingår inte förbrukarnas lager (t.ex. de som hålls vid kraftverk och koksverk) utom lager som hålls av förbrukare som importerar direkt.

Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

| 6. | Beräknade inhemska leveranser
  Total mängd av produkten som beräknas ha levererats för inhemsk förbrukning. Definieras som:
  Produktion + Tillvaratagna produkter + Import - Export + Lagerförändringar |
| --- | --- |

6.

Beräknade inhemska leveranser

Total mängd av produkten som beräknas ha levererats för inhemsk förbrukning. Definieras som:

Produktion + Tillvaratagna produkter + Import - Export + Lagerförändringar

| 7. | Observerade inhemska leveranser
  Mängder som levereras till den inhemska marknaden. Lika med summan av leveranserna till olika typer av förbrukare. Det kan uppstå en skillnad mellan beräknade och observerade leveranser. |
| --- | --- |

7.

Observerade inhemska leveranser

Mängder som levereras till den inhemska marknaden. Lika med summan av leveranserna till olika typer av förbrukare. Det kan uppstå en skillnad mellan beräknade och observerade leveranser.

| 7.1 | varav: Producenternas egenförbrukning
  Intern förbrukning på produktionsenheterna.
  Här ingår inte förbrukning i kraftverk, patentbränsleanläggningar eller koksverk belägna direkt vid en kolgruva eller leveranser till kolgruvans personal. |
| --- | --- |

7.1

varav: Producenternas egenförbrukning

Intern förbrukning på produktionsenheterna.

Här ingår inte förbrukning i kraftverk, patentbränsleanläggningar eller koksverk belägna direkt vid en kolgruva eller leveranser till kolgruvans personal.

| 7.2 | varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftverk |
| --- | --- |

7.2

varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftverk

| 7.3 | varav: Egenproducenters kraftverk i kolgruvor |
| --- | --- |

7.3

varav: Egenproducenters kraftverk i kolgruvor

| 7.4 | varav: Koksverk |
| --- | --- |

7.4

varav: Koksverk

| 7.5 | varav: Patentbränsleanläggningar
  Mängder som används för omvandling i patentbränsleanläggningar (belägna direkt vid kolgruvan eller på annat håll). |
| --- | --- |

7.5

varav: Patentbränsleanläggningar

Mängder som används för omvandling i patentbränsleanläggningar (belägna direkt vid kolgruvan eller på annat håll).

| 7.6 | varav: Totalt, industrin (utom järn- och stålindustrin) |
| --- | --- |

7.6

varav: Totalt, industrin (utom järn- och stålindustrin)

| 7.7 | varav: Järn- och stålindustrin |
| --- | --- |

7.7

varav: Järn- och stålindustrin

| 7.8 | varav: Andra (tjänster, hushåll osv.)
  Mängder bränsle till hushåll (inklusive kol som levereras till kolgruvans och tillhörande anläggningars personal) och tjänster (förvaltning, butiker osv.) samt till sektorer som inte redovisas på annat håll (fjärrvärme, transport osv.). |
| --- | --- |

7.8

varav: Andra (tjänster, hushåll osv.)

Mängder bränsle till hushåll (inklusive kol som levereras till kolgruvans och tillhörande anläggningars personal) och tjänster (förvaltning, butiker osv.) samt till sektorer som inte redovisas på annat håll (fjärrvärme, transport osv.).

| 8. | Utgående lager |
| --- | --- |

8.

Utgående lager

| 8.1 | varav: Gruvor |
| --- | --- |

8.1

varav: Gruvor

| 8.2 | varav: Importörer |
| --- | --- |

8.2

varav: Importörer

| 8.3 | varav: Vid koksverk
  Endast tillämpligt på hårt kol. |
| --- | --- |

8.3

varav: Vid koksverk

Endast tillämpligt på hårt kol.

Följande aggregat är tillämpliga på koks härlett från hårt kol, lignitkoks, patentbränslen och lignitbriketter:

| 1. | Produktion |
| --- | --- |

1.

Produktion

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Export |
| --- | --- |

3.

Export

| 3.1 | varav: Export inom EU |
| --- | --- |

3.1

varav: Export inom EU

| 4. | Lagerförändringar
  Mängder som hålls vid koksverk (koks) och patentbränsleanläggningar (patentbränsle) samt hos importörer.
  Här ingår inte förbrukares lager, utom lager som innehas av förbrukare som importerar direkt.
  Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |
| --- | --- |

4.

Lagerförändringar

Mängder som hålls vid koksverk (koks) och patentbränsleanläggningar (patentbränsle) samt hos importörer.

Här ingår inte förbrukares lager, utom lager som innehas av förbrukare som importerar direkt.

Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

| 5. | Beräknade inhemska leveranser
  Total mängd av produkten som beräknas ha levererats för inhemsk förbrukning. Definieras som:
  Produktion + Import - Export + Lagerförändringar |
| --- | --- |

5.

Beräknade inhemska leveranser

Total mängd av produkten som beräknas ha levererats för inhemsk förbrukning. Definieras som:

Produktion + Import - Export + Lagerförändringar

| 6. | Observerade inhemska leveranser
  Mängder som levereras till den inhemska marknaden. Lika med summan av leveranserna till olika typer av förbrukare. Det kan uppstå en skillnad mellan beräknade och observerade leveranser. |
| --- | --- |

6.

Observerade inhemska leveranser

Mängder som levereras till den inhemska marknaden. Lika med summan av leveranserna till olika typer av förbrukare. Det kan uppstå en skillnad mellan beräknade och observerade leveranser.

| 6.1 | varav: Totalt, industrin (utom järn- och stålindustrin) |
| --- | --- |

6.1

varav: Totalt, industrin (utom järn- och stålindustrin)

| 6.2 | varav: Järn- och stålindustrin |
| --- | --- |

6.2

varav: Järn- och stålindustrin

| 6.3 | varav: Andra (tjänster, hushåll osv.)
  Mängder bränsle till hushåll (inklusive koks och patentbränsle som levereras till kolgruvans och tillhörande anläggningars personal) och tjänster (förvaltning, butiker osv.). |
| --- | --- |

6.3

varav: Andra (tjänster, hushåll osv.)

Mängder bränsle till hushåll (inklusive koks och patentbränsle som levereras till kolgruvans och tillhörande anläggningars personal) och tjänster (förvaltning, butiker osv.).

| 7. | Utgående lager
  Lager är de mängder som innehas






  — | av koksverk (tillämpligt endast på kol- och lignitkoks), |
| --- | --- | --- |

7.

Utgående lager

Lager är de mängder som innehas

—

av koksverk (tillämpligt endast på kol- och lignitkoks),

| — | av patentbränsleanläggningar (tillämpligt endast på patentbränslen av kol och lignit), |
| --- | --- |

—

av patentbränsleanläggningar (tillämpligt endast på patentbränslen av kol och lignit),

| — | importörer. |
| --- | --- |

—

importörer.

1.2.2   Import

Beträffande lignit, lignitkoks, patentbränslen och lignitbriketter ska totala mängden av import inom EU och utanför EU redovisas.

För hårt kol ska import redovisas för följande ursprungsländer:

| 1. | Mängder importerade inom EU |
| --- | --- |

1.

Mängder importerade inom EU

| 1.1 | varav: Tyskland |
| --- | --- |

1.1

varav: Tyskland

| 1.2 | varav: Förenade Kungariket |
| --- | --- |

1.2

varav: Förenade Kungariket

| 1.3 | varav: Polen |
| --- | --- |

1.3

varav: Polen

| 1.4 | varav: Övriga EU
  Aktuella länder ska anges. |
| --- | --- |

1.4

varav: Övriga EU

Aktuella länder ska anges.

| 2. | Mängder importerade från länder utanför EU |
| --- | --- |

2.

Mängder importerade från länder utanför EU

| 2.1 | varav: Förenta staterna |
| --- | --- |

2.1

varav: Förenta staterna

| 2.2 | varav: Australien |
| --- | --- |

2.2

varav: Australien

| 2.3 | varav: Sydafrika |
| --- | --- |

2.3

varav: Sydafrika

| 2.4 | varav: OSS |
| --- | --- |

2.4

varav: OSS

| 2.4.1 | Från 2.4, varav: Ryssland |
| --- | --- |

2.4.1

Från 2.4, varav: Ryssland

| 2.4.2 | Från 2.4, varav: Ukraina |
| --- | --- |

2.4.2

Från 2.4, varav: Ukraina

| 2.5 | varav: Kanada |
| --- | --- |

2.5

varav: Kanada

| 2.6 | varav: Colombia |
| --- | --- |

2.6

varav: Colombia

| 2.7 | varav: Kina |
| --- | --- |

2.7

varav: Kina

| 2.8 | varav: Övriga länder utanför EU
  Aktuella länder ska anges. |
| --- | --- |

2.8

varav: Övriga länder utanför EU

Aktuella länder ska anges.

1.3   Måttenheter

Alla produktmängder uttrycks i 103 ton.

1.4   Avvikelser och undantag

Ej tillämpligt.

2.   EL

2.1   Aktuella energiprodukter

Detta kapitel omfattar elektrisk energi.

2.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska redovisas.

2.2.1   Produktionssektorn

För följande aggregat ska brutto- och nettomängd redovisas:

| 1. | Total elproduktion |
| --- | --- |

1.

Total elproduktion

| 1.1 | varav: Kärnkraft |
| --- | --- |

1.1

varav: Kärnkraft

| 1.2 | varav: Vattenkraft |
| --- | --- |

1.2

varav: Vattenkraft

| 1.2.1 | Från 1.2, varav: andel vattenkraft producerad från pumpad lagring |
| --- | --- |

1.2.1

Från 1.2, varav: andel vattenkraft producerad från pumpad lagring

| 1.3 | varav: Jordvärme |
| --- | --- |

1.3

varav: Jordvärme

| 1.4 | varav: Konventionella värmekraftverk |
| --- | --- |

1.4

varav: Konventionella värmekraftverk

| 1.5 | varav: Vindkraft |
| --- | --- |

1.5

varav: Vindkraft

Dessutom ska följande mängder el redovisas:

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 2.1 | varav: import inom EU |
| --- | --- |

2.1

varav: import inom EU

| 3. | Export |
| --- | --- |

3.

Export

| 3.1 | varav: export till länder utanför EU |
| --- | --- |

3.1

varav: export till länder utanför EU

| 4. | Använt för pumpad lagring |
| --- | --- |

4.

Använt för pumpad lagring

| 5. | Använt för inhemsk marknad
  Detta beräknas som:
  Total nettoproduktion + Import - Export - Använt för pumpad lagring |
| --- | --- |

5.

Använt för inhemsk marknad

Detta beräknas som:

Total nettoproduktion + Import - Export - Använt för pumpad lagring

För bränsleförbrukning hos huvudverksamhetsproducenter är följande aggregat tillämpliga (se bilaga B för definitioner av hårt kol och lignit):

| 6. | Huvudverksamhetsproducenters totala bränsleförbrukning
  Total mängd bränsle som förbrukas i syfte att producera el samt för produktion av värme som enbart säljs till tredje man. |
| --- | --- |

6.

Huvudverksamhetsproducenters totala bränsleförbrukning

Total mängd bränsle som förbrukas i syfte att producera el samt för produktion av värme som enbart säljs till tredje man.

| 6.1 | varav: Hårt kol |
| --- | --- |

6.1

varav: Hårt kol

| 6.2 | varav: Lignit |
| --- | --- |

6.2

varav: Lignit

| 6.3 | varav: Petroleumprodukter |
| --- | --- |

6.3

varav: Petroleumprodukter

| 6.4 | varav: Naturgas |
| --- | --- |

6.4

varav: Naturgas

| 6.5 | varav: Härledda gaser (tillverkade gaser) |
| --- | --- |

6.5

varav: Härledda gaser (tillverkade gaser)

| 6.6 | varav: Andra bränslen |
| --- | --- |

6.6

varav: Andra bränslen

2.2.2   Huvudverksamhetsproducenters bränslelager

Med huvudverksamhetsproducenter avses allmännyttiga anläggningar som producerar el med hjälp av bränslen. Följande utgående lager (lager i slutet av rapporteringsmånaden) ska redovisas:

| 1. | Hårt kol |
| --- | --- |

1.

Hårt kol

| 2. | Lignit |
| --- | --- |

2.

Lignit

| 3. | Petroleumprodukter |
| --- | --- |

3.

Petroleumprodukter

2.3   Måttenheter

| 1. | Energimängd |
| --- | --- |

1.

Energimängd

El: GWh

Hårt kol, lignit och petroleumprodukter: både 103 ton och TJ enligt nettovärmevärde.

Naturgas och härledda gaser: TJ enligt bruttovärmevärde.

Andra bränslen: TJ enligt nettovärmevärde.

Kärnvärme: TJ.

| 2. | Lager |
| --- | --- |

2.

Lager

103 ton

2.4   Avvikelser och undantag

Ej tillämpligt.

3.   OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER

3.1   Aktuella energiprodukter

Om inte annat anges är denna uppgiftsinsamling tillämplig på samtliga följande energiprodukter, varvid definitionerna i kapitel 4 i bilaga B gäller: råolja, NGL, insatsvaror till raffinaderi, andra kolväten, raffinaderigas (icke kondenserad), etan, LPG, nafta, motorbensin, flygbensin, jetbränsle av bensintyp (JP4 eller MC77), jetbränsle av fotogentyp, annan fotogen, gasolja/dieselolja (destillerad eldningsolja), transportdiesel, uppvärmnings- och annan gasolja, eldningsolja (både låg- och högsvavlig), industrisprit och lacknafta, smörjmedel, bitumen, paraffinvaxer samt petroleumkoks.

I förekommande fall ska motorbensin redovisas i följande två kategorier:

| — | Oblyad motorbensin: motorbensin till vilken blyföreningar inte har tillsatts för att höja oktantalet. Den kan innehålla spår av organiskt bly. |
| --- | --- |

—

Oblyad motorbensin: motorbensin till vilken blyföreningar inte har tillsatts för att höja oktantalet. Den kan innehålla spår av organiskt bly.

| — | Blyad motorbensin: motorbensin med TEL och/eller TML tillsatt för att höja oktantalet. |
| --- | --- |

—

Blyad motorbensin: motorbensin med TEL och/eller TML tillsatt för att höja oktantalet.

”Andra produkter” omfattar både mängder som uppfyller definitionen i kapitel 4 i bilaga B och dessutom mängder av industrisprit och lacknafta, smörjmedel, bitumen samt paraffinvaxer. Dessa produkter får inte redovisas separat.

3.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska redovisas för samtliga energiprodukter som förtecknas i föregående avsnitt, om inte annat anges.

3.2.1   Tillförselsektor

Nedanstående tabell är endast tillämplig på råolja, NGL, insatsvaror till raffinaderi, tillsatser/oxygenat, biobränslen samt andra kolväten:

| 1. | Inhemsk produktion
  Ej tillämplig på insatsvaror till raffinaderi. |
| --- | --- |

1.

Inhemsk produktion

Ej tillämplig på insatsvaror till raffinaderi.

| 2. | Från andra källor
  Tillsatser, Biobränslen och Andra kolväten, vars produktion redan redovisats i andra bränslebalanser.
  Ej tillämpligt på råolja, NGL och insatsvaror till raffinaderi. |
| --- | --- |

2.

Från andra källor

Tillsatser, Biobränslen och Andra kolväten, vars produktion redan redovisats i andra bränslebalanser.

Ej tillämpligt på råolja, NGL och insatsvaror till raffinaderi.

| 3. | Återflöden från den petrokemiska industrin
  Färdiga produkter eller halvfabrikat som återkommer från slutförbrukarna till raffinaderierna för behandling, blandning eller avsalu. De är normalt biprodukter av petrokemisk tillverkning.
  Endast tillämpligt på insatsvaror till raffinaderi. |
| --- | --- |

3.

Återflöden från den petrokemiska industrin

Färdiga produkter eller halvfabrikat som återkommer från slutförbrukarna till raffinaderierna för behandling, blandning eller avsalu. De är normalt biprodukter av petrokemisk tillverkning.

Endast tillämpligt på insatsvaror till raffinaderi.

| 4. | Överförda produkter
  Importerade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i ett raffinaderi, utan leverans till slutkonsumenterna.
  Endast tillämpligt på insatsvaror till raffinaderi. |
| --- | --- |

4.

Överförda produkter

Importerade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i ett raffinaderi, utan leverans till slutkonsumenterna.

Endast tillämpligt på insatsvaror till raffinaderi.

| 5. | Import och export
  Här ingår mängder råolja och produkter som importeras eller exporteras enligt behandlingsavtal (dvs. raffinering på uppdrag). Råolja och NGL bör redovisas efter det första ursprungslandet, medan insatsvaror till raffinaderi och färdiga produkter bör redovisas efter sista bestämmelseland.
  Här ingår alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerat naturgaskondensat och petroleumprodukter som importeras eller exporteras direkt av den petrokemiska industrin.

  Anm.: All handel med biobränsle som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form) bör redovisas i frågeformuläret om förnybara energikällor. |
| --- | --- |

5.

Import och export

Här ingår mängder råolja och produkter som importeras eller exporteras enligt behandlingsavtal (dvs. raffinering på uppdrag). Råolja och NGL bör redovisas efter det första ursprungslandet, medan insatsvaror till raffinaderi och färdiga produkter bör redovisas efter sista bestämmelseland.

Här ingår alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerat naturgaskondensat och petroleumprodukter som importeras eller exporteras direkt av den petrokemiska industrin.

Anm.: All handel med biobränsle som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form) bör redovisas i frågeformuläret om förnybara energikällor.

| 6. | Direkt användning
  Råolja, NGL och Andra kolväten som används direkt utan att ha behandlats i petroleumraffinaderier.
  Här ingår råolja som förbränns för elproduktion. |
| --- | --- |

6.

Direkt användning

Råolja, NGL och Andra kolväten som används direkt utan att ha behandlats i petroleumraffinaderier.

Här ingår råolja som förbränns för elproduktion.

| 7. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal. |
| --- | --- |

7.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal.

| 8. | Beräknad insats i raffinaderi
  Total mängd av produkten som beräknas ha inträtt i raffinaderiprocessen. Den definieras som:
  Inhemsk produktion + Från andra källor + Återflöden från industrin + Överförda produkter + Import - Export - Direkt användning - Lagerförändringar |
| --- | --- |

8.

Beräknad insats i raffinaderi

Total mängd av produkten som beräknas ha inträtt i raffinaderiprocessen. Den definieras som:

Inhemsk produktion + Från andra källor + Återflöden från industrin + Överförda produkter + Import - Export - Direkt användning - Lagerförändringar

| 9. | Statistiska differenser
  Definieras som beräknad insats i raffinaderi minus observerad. |
| --- | --- |

9.

Statistiska differenser

Definieras som beräknad insats i raffinaderi minus observerad.

| 10. | Observerad insats i raffinaderi
  Uppmätta mängder som satts in i raffinaderier |
| --- | --- |

10.

Observerad insats i raffinaderi

Uppmätta mängder som satts in i raffinaderier

| 11. | Raffinaderiförluster
  Differensen mellan Insats i raffinaderi (observerad) och Bruttoraffinaderiproduktion. Förluster kan uppstå under destillationsprocesserna på grund av avdunstning. Redovisade förluster är positiva. Volymen kan öka, men inte massan. |
| --- | --- |

11.

Raffinaderiförluster

Differensen mellan Insats i raffinaderi (observerad) och Bruttoraffinaderiproduktion. Förluster kan uppstå under destillationsprocesserna på grund av avdunstning. Redovisade förluster är positiva. Volymen kan öka, men inte massan.

| 12. | Produktion av oxygenat
  Andelen av produktionen eller från andra källor som är etrar, såsom MTBE (metyl-tertiär-butyleter), TAME (tertiär amylmetyleter), alkoholer såsom etanol och estrar som används för blandning i bensin och gasolja. |
| --- | --- |

12.

Produktion av oxygenat

Andelen av produktionen eller från andra källor som är etrar, såsom MTBE (metyl-tertiär-butyleter), TAME (tertiär amylmetyleter), alkoholer såsom etanol och estrar som används för blandning i bensin och gasolja.

Nedanstående tabell är inte tillämplig på insatsvaror för raffinaderi eller tillsatser/oxygenat:

| 1. | Tillförsel av primärprodukter
  Här ingår mängder inhemsk eller importerad råolja (inklusive kondensat) och inhemsk NGL som används direkt utan behandling i ett petroleumraffinaderi samt mängder från Återflöden från den petrokemiska industrin som även om de inte är primärbränslen används direkt. |
| --- | --- |

1.

Tillförsel av primärprodukter

Här ingår mängder inhemsk eller importerad råolja (inklusive kondensat) och inhemsk NGL som används direkt utan behandling i ett petroleumraffinaderi samt mängder från Återflöden från den petrokemiska industrin som även om de inte är primärbränslen används direkt.

| 2. | Bruttoraffinaderiproduktion
  Produktion av färdiga produkter vid raffinaderier eller blandningsanläggningar.
  Här ingår inte raffinaderiförluster men däremot raffinaderibränslen. |
| --- | --- |

2.

Bruttoraffinaderiproduktion

Produktion av färdiga produkter vid raffinaderier eller blandningsanläggningar.

Här ingår inte raffinaderiförluster men däremot raffinaderibränslen.

| 3. | Återvunna produkter
  Färdiga produkter som passerar en andra gång genom försäljningsnätet efter att tidigare ha levererats till slutförbrukarna (t.ex. använda smörjmedel som återbehandlats). Dessa mängder bör skiljas från Återflöden från petrokemisk industri. |
| --- | --- |

3.

Återvunna produkter

Färdiga produkter som passerar en andra gång genom försäljningsnätet efter att tidigare ha levererats till slutförbrukarna (t.ex. använda smörjmedel som återbehandlats). Dessa mängder bör skiljas från Återflöden från petrokemisk industri.

| 4. | Raffinaderibränslen
  Petroleumprodukter som förbrukas till stöd för driften av ett raffinaderi.
  Här ingår inte produkter som används av oljeprodukter utanför raffinaderiprocessen, t.ex. bunkring eller oljetanker.
  Här ingår bränslen som förbrukas i produktion vid raffinaderiet av el och värme för avsalu. |
| --- | --- |

4.

Raffinaderibränslen

Petroleumprodukter som förbrukas till stöd för driften av ett raffinaderi.

Här ingår inte produkter som används av oljeprodukter utanför raffinaderiprocessen, t.ex. bunkring eller oljetanker.

Här ingår bränslen som förbrukas i produktion vid raffinaderiet av el och värme för avsalu.

| 5. | Import och export |
| --- | --- |

5.

Import och export

| 6. | Internationell bunkring |
| --- | --- |

6.

Internationell bunkring

| 7. | Överföring mellan produkter
  Mängder som omklassificeras antingen för att deras specifikation har ändrats eller för att de blandas in i en annan produkt.
  En negativ post för en produkt motsvaras av en positiv post (eller flera poster) för en eller flera produkter och omvänt, varvid den totala effekten bör vara noll. |
| --- | --- |

7.

Överföring mellan produkter

Mängder som omklassificeras antingen för att deras specifikation har ändrats eller för att de blandas in i en annan produkt.

En negativ post för en produkt motsvaras av en positiv post (eller flera poster) för en eller flera produkter och omvänt, varvid den totala effekten bör vara noll.

| 8. | Överförda produkter
  Importerade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i raffinaderiet, utan leverans till slutförbrukarna. |
| --- | --- |

8.

Överförda produkter

Importerade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i raffinaderiet, utan leverans till slutförbrukarna.

| 9. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal. |
| --- | --- |

9.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal.

| 10. | Beräknad inhemsk bruttotillförsel
  Denna definieras som:
  Tillförsel av primärprodukter + Bruttoraffinaderiproduktion + Återvunna produkter - Raffinaderibränslen + Import - Export - Internationell bunkring + Överföring mellan produkter - Överförda produkter - Lagerförändringar |
| --- | --- |

10.

Beräknad inhemsk bruttotillförsel

Denna definieras som:

Tillförsel av primärprodukter + Bruttoraffinaderiproduktion + Återvunna produkter - Raffinaderibränslen + Import - Export - Internationell bunkring + Överföring mellan produkter - Överförda produkter - Lagerförändringar

| 11. | Statistisk differens
  Definieras som beräknad inhemsk bruttotillförsel minus observerad. |
| --- | --- |

11.

Statistisk differens

Definieras som beräknad inhemsk bruttotillförsel minus observerad.

| 12. | Observerad inhemsk bruttotillförsel
  Observerad tillförsel av färdiga petroleumprodukter från primärkällor (t.ex. raffinaderier eller blandningsanläggningar) till den inhemska marknaden.
  Denna uppgift kan skilja sig från den beräknade uppgiften t.ex. på grund av skillnader i omfattning och/eller olika definitioner i olika rapporteringssystem. |
| --- | --- |

12.

Observerad inhemsk bruttotillförsel

Observerad tillförsel av färdiga petroleumprodukter från primärkällor (t.ex. raffinaderier eller blandningsanläggningar) till den inhemska marknaden.

Denna uppgift kan skilja sig från den beräknade uppgiften t.ex. på grund av skillnader i omfattning och/eller olika definitioner i olika rapporteringssystem.

| 12.1 | varav: Tillförsel till internationell civil luftfart |
| --- | --- |

12.1

varav: Tillförsel till internationell civil luftfart

| 12.2 | varav: Leveranser till offentliga kraftverk |
| --- | --- |

12.2

varav: Leveranser till offentliga kraftverk

| 12.3 | varav: Leveranser av motorgas för landsvägstrafik (LPG) |
| --- | --- |

12.3

varav: Leveranser av motorgas för landsvägstrafik (LPG)

| 12.4 | varav: Leveranser (brutto) till den petrokemiska industrin |
| --- | --- |

12.4

varav: Leveranser (brutto) till den petrokemiska industrin

| 13. | Återflöden från den petrokemiska industrin till raffinaderierna |
| --- | --- |

13.

Återflöden från den petrokemiska industrin till raffinaderierna

| 14. | Total inhemsk nettotillförsel |
| --- | --- |

14.

Total inhemsk nettotillförsel

3.2.2   Lager

Nedanstående inkommande och utgående lager ska redovisas för alla energiprodukter utom raffinaderigas:

| 1. | Lager på nationellt territorium
  Lager på följande platser: raffinaderibehållare, bulkterminaler, tankar i rörsystem, pråmar och kustgående tankfartyg (när avgångs- och ankomsthamn ligger i samma land), tankfartyg i hamn i en medlemsstat (om deras last ska lossas i den hamnen), marinbunkring i inhemsk sjöfart. Här ingår inte lager av olja som förvaras i rörsystem, i järnvägstankvagnar, i tanklastbilar, i havsgående fartygsbunkring, på bensinstationer, i detaljhandeln och i bunkring till havs. |
| --- | --- |

1.

Lager på nationellt territorium

Lager på följande platser: raffinaderibehållare, bulkterminaler, tankar i rörsystem, pråmar och kustgående tankfartyg (när avgångs- och ankomsthamn ligger i samma land), tankfartyg i hamn i en medlemsstat (om deras last ska lossas i den hamnen), marinbunkring i inhemsk sjöfart. Här ingår inte lager av olja som förvaras i rörsystem, i järnvägstankvagnar, i tanklastbilar, i havsgående fartygsbunkring, på bensinstationer, i detaljhandeln och i bunkring till havs.

| 2. | Lager som innehas för andra länder enligt bilaterala avtal mellan regeringar
  På nationellt territorium belägna lager som tillhör ett annat land och till vilka tillgången är garanterad enligt avtal mellan de berörda regeringarna. |
| --- | --- |

2.

Lager som innehas för andra länder enligt bilaterala avtal mellan regeringar

På nationellt territorium belägna lager som tillhör ett annat land och till vilka tillgången är garanterad enligt avtal mellan de berörda regeringarna.

| 3. | Lager med känd utländsk destination
  Lager som inte ingår i punkt 2 på det nationella territoriet och som tillhör och är avsedda för ett annat land. Dessa lager kan finnas innanför eller utanför tullager. |
| --- | --- |

3.

Lager med känd utländsk destination

Lager som inte ingår i punkt 2 på det nationella territoriet och som tillhör och är avsedda för ett annat land. Dessa lager kan finnas innanför eller utanför tullager.

| 4. | Andra lager som förvaras i tullager
  Här ingår lager som inte inkluderats i punkt 2 eller 3 oavsett om de har tullklarerats eller ej. |
| --- | --- |

4.

Andra lager som förvaras i tullager

Här ingår lager som inte inkluderats i punkt 2 eller 3 oavsett om de har tullklarerats eller ej.

| 5. | Storförbrukares lager
  Här ingår lager som står under regeringens kontroll. Denna definition inbegriper inte andra förbrukares lager. |
| --- | --- |

5.

Storförbrukares lager

Här ingår lager som står under regeringens kontroll. Denna definition inbegriper inte andra förbrukares lager.

| 6. | Lager ombord på inkommande havsfartyg i hamn eller på redden
  Lager oavsett om de har tullklarerats eller ej. I denna kategori ingår inte lager ombord på fartyg på öppet hav.
  Här ingår olja i kustgående tankfartyg, om både avgångs- och ankomsthamn ligger i samma land. För inkommande fartyg med mer än en lossningshamn redovisas endast den mängd som lossas i aktuellt land. |
| --- | --- |

6.

Lager ombord på inkommande havsfartyg i hamn eller på redden

Lager oavsett om de har tullklarerats eller ej. I denna kategori ingår inte lager ombord på fartyg på öppet hav.

Här ingår olja i kustgående tankfartyg, om både avgångs- och ankomsthamn ligger i samma land. För inkommande fartyg med mer än en lossningshamn redovisas endast den mängd som lossas i aktuellt land.

| 7. | Lager som innehas av regeringen på nationellt territorium
  Här ingår icke-militära lager som förvaras på det nationella territoriet av regeringen, som ägs av regeringen eller som kontrolleras och förvaras uteslutande för beredskapsändamål.
  Här ingår inte lager som innehas av statliga oljeföretag eller elbolag eller lager som innehas direkt av oljebolag för regeringens räkning. |
| --- | --- |

7.

Lager som innehas av regeringen på nationellt territorium

Här ingår icke-militära lager som förvaras på det nationella territoriet av regeringen, som ägs av regeringen eller som kontrolleras och förvaras uteslutande för beredskapsändamål.

Här ingår inte lager som innehas av statliga oljeföretag eller elbolag eller lager som innehas direkt av oljebolag för regeringens räkning.

| 8. | Lager som innehas av lagerorganisationer på nationellt territorium
  Lager som innehas av både offentliga och privata sammanslutningar inrättade för att förvara lager uteslutande för beredskapsändamål.
  Här ingår inte obligatoriska lager som innehas av privata företag. |
| --- | --- |

8.

Lager som innehas av lagerorganisationer på nationellt territorium

Lager som innehas av både offentliga och privata sammanslutningar inrättade för att förvara lager uteslutande för beredskapsändamål.

Här ingår inte obligatoriska lager som innehas av privata företag.

| 9. | Alla andra lager som förvaras på nationellt territorium
  Alla andra lager som uppfyller villkoren i punkt 1 ovan. |
| --- | --- |

9.

Alla andra lager som förvaras på nationellt territorium

Alla andra lager som uppfyller villkoren i punkt 1 ovan.

| 10. | Lager som förvaras utomlands enligt bilaterala avtal mellan regeringar
  Lager som tillhör det aktuella landet men som förvaras i ett annat land och till vilka tillgången är garanterad enligt avtal mellan de berörda regeringarna. |
| --- | --- |

10.

Lager som förvaras utomlands enligt bilaterala avtal mellan regeringar

Lager som tillhör det aktuella landet men som förvaras i ett annat land och till vilka tillgången är garanterad enligt avtal mellan de berörda regeringarna.

| 10.1 | varav: Regeringens lager |
| --- | --- |

10.1

varav: Regeringens lager

| 10.2 | varav: Förvaringsorganisationens lager |
| --- | --- |

10.2

varav: Förvaringsorganisationens lager

| 10.3 | varav: Andra lager |
| --- | --- |

10.3

varav: Andra lager

| 11. | Lager som förvaras utomlands definitivt avsedda för import
  Lager som inte ingår i kategori 10 och som tillhör det rapporterande landet men som förvaras i ett annat land i väntan på import dit. |
| --- | --- |

11.

Lager som förvaras utomlands definitivt avsedda för import

Lager som inte ingår i kategori 10 och som tillhör det rapporterande landet men som förvaras i ett annat land i väntan på import dit.

| 12. | Andra lager i tullager
  Andra lager på det nationella territoriet som inte ingår i ovanstående kategorier. |
| --- | --- |

12.

Andra lager i tullager

Andra lager på det nationella territoriet som inte ingår i ovanstående kategorier.

| 13. | Fyllnad i rörsystem
  Olja (råolja och petroleumprodukter) som förekommer i rörsystem och som är nödvändig för att upprätthålla flödet i rörsystemen. |
| --- | --- |

13.

Fyllnad i rörsystem

Olja (råolja och petroleumprodukter) som förekommer i rörsystem och som är nödvändig för att upprätthålla flödet i rörsystemen.

Dessutom ska en uppdelning av mängder efter land redovisas för:

| — | Utgående lager som innehas för andra länder enligt bilaterala avtal mellan regeringar, |
| --- | --- |

—

Utgående lager som innehas för andra länder enligt bilaterala avtal mellan regeringar,

| — | Andra utgående lager med känd utländsk destination, |
| --- | --- |

—

Andra utgående lager med känd utländsk destination,

| — | Utgående lager som förvaras utomlands enligt bilaterala avtal mellan regeringar |
| --- | --- |

—

Utgående lager som förvaras utomlands enligt bilaterala avtal mellan regeringar

| — | Andra utgående lager som förvaras utomlands definitivt avsedda för import till aktuellt land. |
| --- | --- |

—

Andra utgående lager som förvaras utomlands definitivt avsedda för import till aktuellt land.

Med inkommande lager avses lager den sista dagen i månaden före rapporteringsmånaden. Med utgående lager avses lager den sista dagen i rapporteringsmånaden.

3.2.3   Import och export

Import efter ursprungsland och export efter bestämmelseland.

3.3   Måttenheter

Energimängd: 103 ton

3.4   Geografiska anmärkningar

Förtydligandena i kapitel 1 i bilaga A gäller uteslutande för statistisk rapportering, med följande särskilda undantag:

| 1. | Danmark omfattar Färöarna och Grönland. |
| --- | --- |

1.

Danmark omfattar Färöarna och Grönland.

| 2. | Schweiz omfattar Liechtenstein. |
| --- | --- |

2.

Schweiz omfattar Liechtenstein.

3.5   Avvikelser och undantag

Ej tillämpligt.

4.   NATURGAS

4.1   Aktuella energiprodukter

Naturgas definieras i kapitel 2 i bilaga B.

4.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska redovisas för alla energiprodukter som anges i ovanstående avsnitt, om inte annat anges.

4.2.1   Tillförselsektorn

| 1. | Inhemsk produktion
  All torr, marknadsfärdig produktion inom de nationella gränserna, inklusive produktion till havs. Produktionen mäts efter rening och avskiljning av naturgasvätskor och svavel.
  Här ingår inte utvinningsförluster eller volymer som återinsprutas, släpps ut eller facklas.
  Här ingår volymer som används i naturgasindustrin, i gasutvinning, rörsystem och behandlingsanläggningar. |
| --- | --- |

1.

Inhemsk produktion

All torr, marknadsfärdig produktion inom de nationella gränserna, inklusive produktion till havs. Produktionen mäts efter rening och avskiljning av naturgasvätskor och svavel.

Här ingår inte utvinningsförluster eller volymer som återinsprutas, släpps ut eller facklas.

Här ingår volymer som används i naturgasindustrin, i gasutvinning, rörsystem och behandlingsanläggningar.

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Export |
| --- | --- |

3.

Export

| 4. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal. |
| --- | --- |

4.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal.

| 5. | Beräknad inhemsk bruttotillförsel
  Denna definieras som:
  Inhemsk produktion + Import - Export - Lagerförändringar |
| --- | --- |

5.

Beräknad inhemsk bruttotillförsel

Denna definieras som:

Inhemsk produktion + Import - Export - Lagerförändringar

| 6. | Statistisk differens
  Definieras som beräknad inhemsk bruttotillförsel minus observerad. |
| --- | --- |

6.

Statistisk differens

Definieras som beräknad inhemsk bruttotillförsel minus observerad.

| 7. | Observerad inhemsk bruttotillförsel
  Här ingår gas som förbrukas av gasindustrin för uppvärmning och drift av utrustning (dvs. förbrukning vid gasutvinning, i rörsystem och i behandlingsanläggningar) samt distributionsförluster. |
| --- | --- |

7.

Observerad inhemsk bruttotillförsel

Här ingår gas som förbrukas av gasindustrin för uppvärmning och drift av utrustning (dvs. förbrukning vid gasutvinning, i rörsystem och i behandlingsanläggningar) samt distributionsförluster.

| 8. | Inkommande och utgående lager som förvaras på nationellt territorium
  Mängder lagrade i särskilda anläggningar (uttömda gas- eller oljefält, akviferer, salthåligheter, blandade bergrum eller annat) samt lagring av kondenserad naturgas. Med inkommande lager avses lager den sista dagen i månaden före rapporteringsmånaden. Med utgående lager avses lager den sista dagen i rapporteringsmånaden. |
| --- | --- |

8.

Inkommande och utgående lager som förvaras på nationellt territorium

Mängder lagrade i särskilda anläggningar (uttömda gas- eller oljefält, akviferer, salthåligheter, blandade bergrum eller annat) samt lagring av kondenserad naturgas. Med inkommande lager avses lager den sista dagen i månaden före rapporteringsmånaden. Med utgående lager avses lager den sista dagen i rapporteringsmånaden.

| 9. | Naturgasindustrins egenförbrukning och förluster
  Gasindustrins egenförbrukning för uppvärmning och drift av utrustning (dvs. förbrukning vid gasutvinning, i rörsystem och i behandlingsanläggningar).
  Här ingår distributionsförluster. |
| --- | --- |

9.

Naturgasindustrins egenförbrukning och förluster

Gasindustrins egenförbrukning för uppvärmning och drift av utrustning (dvs. förbrukning vid gasutvinning, i rörsystem och i behandlingsanläggningar).

Här ingår distributionsförluster.

4.2.2   Import och export

Import efter ursprungsland och export efter bestämmelseland.

4.3   Måttenheter

Mängder ska redovisas i två enheter:

| — | som fysikalisk mängd, i 106 m3 under normalt tryck och temperatur (15 oC, 101,325 kPa), |
| --- | --- |

—

som fysikalisk mängd, i 106 m3 under normalt tryck och temperatur (15 oC, 101,325 kPa),

| — | som energiinnehåll, dvs. i TJ enligt bruttovärmevärdet. |
| --- | --- |

—

som energiinnehåll, dvs. i TJ enligt bruttovärmevärdet.

4.4   Avvikelser och undantag

Ej tillämpligt.

5.   TILLÄMPLIGA BESTÄMMELSER

Följande bestämmelser är tillämpliga på uppgiftsinsamlingen enligt samtliga föregående kapitel:

| 1. | Rapporteringsperiod:
  En kalendermånad. |
| --- | --- |

1.

Rapporteringsperiod:

En kalendermånad.

| 2. | Frekvens
  Månatlig. |
| --- | --- |

2.

Frekvens

Månatlig.

| 3. | Tidsfrist för översändning av uppgifter
  Inom tre månader efter rapporteringsmånaden. |
| --- | --- |

3.

Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom tre månader efter rapporteringsmånaden.

| 4. | Format och metod för översändning
  Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.
  Uppgifter ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till en enhetlig kontaktpunkt för uppgifter vid Eurostat. |
| --- | --- |

4.

Format och metod för översändning

Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.

Uppgifter ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till en enhetlig kontaktpunkt för uppgifter vid Eurostat.

---

BILAGA D

MÅNATLIG KORTFRISTIG STATISTIK

I denna bilaga beskrivs omfattning, enheter, rapporteringsperiod, frekvens, tidsfrist och former för översändning för kortfristig månatlig insamling av statistiska uppgifter.

Bilaga A är tillämplig för förklaringar av de termer som inte förklaras uttryckligen i den här bilagan.

1.   NATURGAS

1.1   Aktuella energiprodukter

Detta kapitel omfattar endast naturgas. Naturgas definieras i kapitel 2 i bilaga B.

1.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska lämnas.

| 1. | Produktion |
| --- | --- |

1.

Produktion

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Export |
| --- | --- |

3.

Export

| 4. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |
| --- | --- |

4.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.

| 5. | Tillgång
  Denna beräknas som:
  Produktion + import - export + lagerförändringar |
| --- | --- |

5.

Tillgång

Denna beräknas som:

Produktion + import - export + lagerförändringar

1.3   Måttenheter

Mängd naturgas ska uppges i TJ på grundval av bruttovärmevärdet.

1.4   Andra tillämpliga bestämmelser

| 1. | Rapporteringsperiod:
  En kalendermånad. |
| --- | --- |

1.

Rapporteringsperiod:

En kalendermånad.

| 2. | Frekvens
  Månatlig. |
| --- | --- |

2.

Frekvens

Månatlig.

| 3. | Tidsfrist för översändning av uppgifter
  Inom en månad efter rapporteringsmånaden. |
| --- | --- |

3.

Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom en månad efter rapporteringsmånaden.

| 4. | Format och metod för översändning
  Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.
  Uppgifter ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till en enhetlig kontaktpunkt för uppgifter vid Eurostat. |
| --- | --- |

4.

Format och metod för översändning

Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.

Uppgifter ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till en enhetlig kontaktpunkt för uppgifter vid Eurostat.

1.5   Avvikelser och undantag

Tyskland omfattas inte av denna uppgiftsinsamling.

2.   EL

2.1   Aktuella energiprodukter

Detta kapitel omfattar endast el.

2.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska lämnas.

| 1. | Total elproduktion
  Total bruttomängd genererad el.
  Inkluderar egenförbrukning vid kraftverk. |
| --- | --- |

1.

Total elproduktion

Total bruttomängd genererad el.

Inkluderar egenförbrukning vid kraftverk.

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Export |
| --- | --- |

3.

Export

| 4. | Bruttoeltillgång
  Denna beräknas som:
  Total elproduktion + import - export |
| --- | --- |

4.

Bruttoeltillgång

Denna beräknas som:

Total elproduktion + import - export

2.3   Måttenheter

Energimängden ska anges i GWh.

2.4   Andra tillämpliga bestämmelser

| 1. | Rapporteringsperiod:
  En kalendermånad. |
| --- | --- |

1.

Rapporteringsperiod:

En kalendermånad.

| 2. | Frekvens
  Månatlig. |
| --- | --- |

2.

Frekvens

Månatlig.

| 3. | Tidsfrist för översändning av uppgifter
  Inom en månad efter rapporteringsmånaden. |
| --- | --- |

3.

Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom en månad efter rapporteringsmånaden.

| 4. | Format och metod för översändning
  Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.
  Uppgifter ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till en enhetlig kontaktpunkt för uppgifter vid Eurostat. |
| --- | --- |

4.

Format och metod för översändning

Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.

Uppgifter ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till en enhetlig kontaktpunkt för uppgifter vid Eurostat.

2.5   Avvikelser och undantag

Tyskland omfattas inte av denna uppgiftsinsamling.

3.   OLJA OCH PETROLEUMPRODUKTER

Denna uppgiftsinsamling är även känd som JODI-frågeformuläret.

3.1   Aktuella energiprodukter

Om inte annat anges omfattar denna uppgiftsinsamling samtliga följande energiprodukter, för vilka definitionerna i kapitel 4 i bilaga B är tillämpliga: råolja, LPG, bensin (summan av motorbensin och flygbensin), fotogen (summan av flygfotogen och annan fotogen), gasolja/dieselolja samt eldningsolja (både lågsvavlig och högsvavlig).

Dessutom omfattar denna uppgiftsinsamling också ”olja totalt”, vilket avser summan av alla dessa produkter utom råolja, och som ska även inbegripa andra petroleumprodukter såsom raffinaderigas, etan, nafta, petroleumkoks, industrisprit och lacknafta, paraffinvaxer, bitumen, smörjmedel och andra.

3.2   Förteckning över aggregat

Följande förteckning över aggregat ska redovisas för alla energiprodukter som anges i föregående avsnitt, om inte annat anges.

3.2.1   Tillförselsektorn

Nedanstående tabell är endast tillämplig på råolja:

| 1. | Produktion |
| --- | --- |

1.

Produktion

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Export |
| --- | --- |

3.

Export

| 4. | Utgående lager |
| --- | --- |

4.

Utgående lager

| 5. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal. |
| --- | --- |

5.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal.

| 6. | Insats till raffinaderier
  Observerat genomflöde i raffinaderier. |
| --- | --- |

6.

Insats till raffinaderier

Observerat genomflöde i raffinaderier.

Nedanstående tabell är tillämplig på råolja, LPG, bensin, fotogen, gasolja/dieselolja, eldningsolja och olja totalt:

| 1. | Raffinaderiproduktion
  Bruttoproduktion, inklusive raffinaderibränsle. |
| --- | --- |

1.

Raffinaderiproduktion

Bruttoproduktion, inklusive raffinaderibränsle.

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Export |
| --- | --- |

3.

Export

| 4. | Utgående lager |
| --- | --- |

4.

Utgående lager

| 5. | Lagerförändringar
  Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal. |
| --- | --- |

5.

Lagerförändringar

Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal.

| 6. | Efterfrågan
  Leveranser eller försäljning på den inhemska marknaden (inhemsk förbrukning) plus Raffinaderibränsle plus Internationell sjöfarts- och luftfartsbunkring. Efterfrågan på olja totalt inbegriper råolja. |
| --- | --- |

6.

Efterfrågan

Leveranser eller försäljning på den inhemska marknaden (inhemsk förbrukning) plus Raffinaderibränsle plus Internationell sjöfarts- och luftfartsbunkring. Efterfrågan på olja totalt inbegriper råolja.

3.3   Måttenheter

Energimängder: 103 ton

3.4   Andra tillämpliga bestämmelser

| 1. | Rapporteringsperiod:
  En kalendermånad. |
| --- | --- |

1.

Rapporteringsperiod:

En kalendermånad.

| 2. | Frekvens
  Månatlig. |
| --- | --- |

2.

Frekvens

Månatlig.

| 3. | Tidsfrist för översändning av uppgifter
  Inom 25 dagar efter rapporteringsmånaden. |
| --- | --- |

3.

Tidsfrist för översändning av uppgifter

Inom 25 dagar efter rapporteringsmånaden.

| 4. | Format och metod för översändning
  Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.
  Uppgifter ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till en enhetlig kontaktpunkt för uppgifter vid Eurostat. |
| --- | --- |

4.

Format och metod för översändning

Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat.

Uppgifter ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till en enhetlig kontaktpunkt för uppgifter vid Eurostat.

3.5   Avvikelser och undantag

Ej tillämpligt.

---

| 14.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/63

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1100/2008

av den 22 oktober 2008

om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar

(kodifierad version)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EEG) nr 4060/89 av den 21 december 1989 om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar (3) har ändrats (4) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EEG) nr 4060/89 av den 21 december 1989 om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar (3) har ändrats (4) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras.

| (2) | Att åstadkomma frihet att tillhandahålla tjänster på transportområdet är en viktig del av den gemensamma transportpolitiken enligt fördraget. Målet för denna politik är följaktligen att öka trafikflödet av olika transportslag inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Att åstadkomma frihet att tillhandahålla tjänster på transportområdet är en viktig del av den gemensamma transportpolitiken enligt fördraget. Målet för denna politik är följaktligen att öka trafikflödet av olika transportslag inom gemenskapen.

| (3) | I enlighet med gällande gemenskapsrätt och nationell lagstiftning som reglerar transporter på väg och inre vattenvägar utför medlemsstaterna kontroller och inspektioner rörande sådana tekniska förhållanden, tillstånd och annan dokumentation, i fråga om vilket det finns krav som motorfordon och fartyg på inre vattenvägar måste uppfylla. Dessa kontroller och inspektioner finns det i allmänhet skäl att ha kvar, för att undvika störningar i transportmarknadens organisering och för att skydda trafiksäkerheten på vägar och inre vattenvägar. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med gällande gemenskapsrätt och nationell lagstiftning som reglerar transporter på väg och inre vattenvägar utför medlemsstaterna kontroller och inspektioner rörande sådana tekniska förhållanden, tillstånd och annan dokumentation, i fråga om vilket det finns krav som motorfordon och fartyg på inre vattenvägar måste uppfylla. Dessa kontroller och inspektioner finns det i allmänhet skäl att ha kvar, för att undvika störningar i transportmarknadens organisering och för att skydda trafiksäkerheten på vägar och inre vattenvägar.

| (4) | Enligt gällande gemenskapsrätt får medlemsstaterna organisera och utföra nämnda kontroller och inspektioner där de så önskar. |
| --- | --- |

(4)

Enligt gällande gemenskapsrätt får medlemsstaterna organisera och utföra nämnda kontroller och inspektioner där de så önskar.

| (5) | Sådana kontroller och inspektioner kan genomföras med samma effektivitet på de berörda medlemsstaternas hela territorium, och gränspasseringar bör därför inte tas som förevändning för att genomföra sådana åtgärder. |
| --- | --- |

(5)

Sådana kontroller och inspektioner kan genomföras med samma effektivitet på de berörda medlemsstaternas hela territorium, och gränspasseringar bör därför inte tas som förevändning för att genomföra sådana åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Denna förordning gäller kontroller utförda av medlemsstater enligt den gemenskapsrätt eller nationella lagstiftning som reglerar transporter på väg och inre vattenvägar med transportmedel som registrerats eller satts i trafik i en medlemsstat.

Artikel 2

I denna förordning avses med

| a) | gräns: antingen en inre gräns inom gemenskapen eller en yttre gräns när en transport mellan medlemsstater innefattar genomfart av ett tredjeland, |
| --- | --- |

a)

gräns: antingen en inre gräns inom gemenskapen eller en yttre gräns när en transport mellan medlemsstater innefattar genomfart av ett tredjeland,

| b) | kontroll: alla slags kontroller, inspektioner eller formaliteter som nationella myndigheter genomför vid medlemsstaternas gränser och som innebär att fordonens eller fartygens fria rörlighet stoppas eller inskränks. |
| --- | --- |

b)

kontroll: alla slags kontroller, inspektioner eller formaliteter som nationella myndigheter genomför vid medlemsstaternas gränser och som innebär att fordonens eller fartygens fria rörlighet stoppas eller inskränks.

Artikel 3

De i bilaga I omnämnda kontroller som genomförs i enlighet med gemenskapsrätt eller nationell lagstiftning om transporter på väg och inre vattenvägar mellan medlemsstater ska inte utföras som gränskontroller, utan endast som en del av de normala kontrollförfaranden som görs på ett icke diskriminerande sätt inom en medlemsstats hela territorium.

Artikel 4

Kommissionen ska vid behov föreslå ändringar i bilaga I för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen på det område som omfattas av denna förordning.

Artikel 5

Förordning (EEG) nr 4060/89, ändrad genom den förordning som är upptagen i förteckningen i bilaga II, ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg 22 oktober 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J.-P. JOUYET

Ordförande

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2006, s. 47.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 14 december 2006 (EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 599) och rådets beslut av den 15 september 2008.

2

(3)  EGT L 390, 30.12.1989, s. 18.

3

(4)  Se bilaga II.

4

---

BILAGA I

DEL 1

GEMENSKAPSRÄTT

Avsnitt 1

Direktiv

| a) | Artikel 6.4 i rådets direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996 om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (1), där det föreskrivs att fordon kan utsättas för stickprovskontroller vad avser gemensamma normer om vikter och, vad avser gemensamma normer för dimensioner, endast då det finns misstanke om att fordonet inte överensstämmer med dess bestämmelser. |
| --- | --- |

a)

Artikel 6.4 i rådets direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996 om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (1), där det föreskrivs att fordon kan utsättas för stickprovskontroller vad avser gemensamma normer om vikter och, vad avser gemensamma normer för dimensioner, endast då det finns misstanke om att fordonet inte överensstämmer med dess bestämmelser.

| b) | Artikel 3.2 i rådets direktiv 96/96/EG av den 20 december 1996 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (2), där det föreskrivs att varje medlemsstat ska erkänna intyg som utfärdats i en annan medlemsstat om att ett fordon har genomgått trafiksäkerhetsprov; detta erkännande innebär att inhemska myndigheter kan genomföra kontroll var som helst på sitt territorium. |
| --- | --- |

b)

Artikel 3.2 i rådets direktiv 96/96/EG av den 20 december 1996 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (2), där det föreskrivs att varje medlemsstat ska erkänna intyg som utfärdats i en annan medlemsstat om att ett fordon har genomgått trafiksäkerhetsprov; detta erkännande innebär att inhemska myndigheter kan genomföra kontroll var som helst på sitt territorium.

| c) | Artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/1/EG av den 18 januari 2006 om användning av fordon hyrda utan förare för godstransporter på väg (3), där det föreskrivs att vissa handlingar, nämligen hyreskontraktet och förarens anställningskontrakt, ska utgöra bevis för att direktivets bestämmelser har iakttagits och finnas i fordonet. |
| --- | --- |

c)

Artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/1/EG av den 18 januari 2006 om användning av fordon hyrda utan förare för godstransporter på väg (3), där det föreskrivs att vissa handlingar, nämligen hyreskontraktet och förarens anställningskontrakt, ska utgöra bevis för att direktivets bestämmelser har iakttagits och finnas i fordonet.

| d) | Artikel 3.3, 3.4 och 3.5 i rådets direktiv 76/135/EEG av den 20 januari 1976 om ömsesidigt erkännande av fartcertifikat för fartyg i inlandssjöfart (4), där det föreskrivs att fartcertifikat och andra intyg ska uppvisas på begäran av inhemska myndigheter. |
| --- | --- |

d)

Artikel 3.3, 3.4 och 3.5 i rådets direktiv 76/135/EEG av den 20 januari 1976 om ömsesidigt erkännande av fartcertifikat för fartyg i inlandssjöfart (4), där det föreskrivs att fartcertifikat och andra intyg ska uppvisas på begäran av inhemska myndigheter.

| e) | Artikel 17.1 i rådets direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982 om fastställande av de tekniska kraven på fartyg i inlandssjöfart (5), där det föreskrivs att medlemsstaterna när som helst får kontrollera att ett fartyg medför giltigt intyg enligt direktivet. |
| --- | --- |

e)

Artikel 17.1 i rådets direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982 om fastställande av de tekniska kraven på fartyg i inlandssjöfart (5), där det föreskrivs att medlemsstaterna när som helst får kontrollera att ett fartyg medför giltigt intyg enligt direktivet.

Avsnitt 2

Förordningar

| a) | Artiklarna 14 och 15 i rådets förordning (EEG) nr 684/92 av den 16 mars 1992 om gemensamma regler för internationell persontransport med buss (6), enligt vilka en behörig kontrollant har rätt att granska och kontrollera färdbiljett, tillstånd och kontrolldokument som föreskrivs i förordningen. |
| --- | --- |

a)

Artiklarna 14 och 15 i rådets förordning (EEG) nr 684/92 av den 16 mars 1992 om gemensamma regler för internationell persontransport med buss (6), enligt vilka en behörig kontrollant har rätt att granska och kontrollera färdbiljett, tillstånd och kontrolldokument som föreskrivs i förordningen.

| b) | Artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (7), varigenom medlemsstaterna får rätt att vidta åtgärder som omfattar bland annat organisation, förfaranden och medel avseende ett kontrollsystem för att se till att förordningen efterlevs. |
| --- | --- |

b)

Artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (7), varigenom medlemsstaterna får rätt att vidta åtgärder som omfattar bland annat organisation, förfaranden och medel avseende ett kontrollsystem för att se till att förordningen efterlevs.

| c) | Artikel 19 i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (8), varigenom medlemsstaterna får rätt att vidta åtgärder som omfattar bland annat förfaranden och medel vid kontroll av att färdskrivare överensstämmer med förordningen. |
| --- | --- |

c)

Artikel 19 i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (8), varigenom medlemsstaterna får rätt att vidta åtgärder som omfattar bland annat förfaranden och medel vid kontroll av att färdskrivare överensstämmer med förordningen.

| d) | Artikel 5.4 i rådets förordning (EEG) nr 881/92 av den 26 mars 1992 om tillträde till marknaden för godstransporter på väg inom gemenskapen till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier (9), där det föreskrivs att en bestyrkt kopia av gemenskapstillståndet ska finnas i fordonet och ska uppvisas när så begärs av behörig kontrolltjänsteman. |
| --- | --- |

d)

Artikel 5.4 i rådets förordning (EEG) nr 881/92 av den 26 mars 1992 om tillträde till marknaden för godstransporter på väg inom gemenskapen till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier (9), där det föreskrivs att en bestyrkt kopia av gemenskapstillståndet ska finnas i fordonet och ska uppvisas när så begärs av behörig kontrolltjänsteman.

DEL 2

NATIONELL LAGSTIFTNING

| a) | Kontroll av förarnas körkort vid person- och godstransporter |
| --- | --- |

a)

Kontroll av förarnas körkort vid person- och godstransporter

| b) | Kontroll av transportmedel för farligt gods och då särskilt:






  i) | Dokument:






  — | Förarens utbildningsbevis. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kontroll av transportmedel för farligt gods och då särskilt:

i)

Dokument:

—

Förarens utbildningsbevis.

| — | Säkerhetsföreskrifter. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsföreskrifter.

| — | Intyg om godkännande (ADR eller motsvarande standarder). |
| --- | --- |

—

Intyg om godkännande (ADR eller motsvarande standarder).

| — | Kopia av dispens, om så är tillämpligt (ADR eller motsvarande standarder). |
| --- | --- |

—

Kopia av dispens, om så är tillämpligt (ADR eller motsvarande standarder).

| ii) | Märkning av det fordon som transporterar det farliga godset:






  — | Orange skylt:






  — | Överensstämmelse. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Märkning av det fordon som transporterar det farliga godset:

—

Orange skylt:

—

Överensstämmelse.

| — | Placering på fordonet. |
| --- | --- |

—

Placering på fordonet.

| — | Varningsskylt på fordonet:






  — | Överensstämmelse. |
| --- | --- | --- |

—

Varningsskylt på fordonet:

—

Överensstämmelse.

| — | Placering på fordonet. |
| --- | --- |

—

Placering på fordonet.

| — | Identifieringsskylt på tanken (för fasta och avtagbara tankar eller containertankar):






  — | Befintlighet och läsbarhet. |
| --- | --- | --- |

—

Identifieringsskylt på tanken (för fasta och avtagbara tankar eller containertankar):

—

Befintlighet och läsbarhet.

| — | Dag för senaste besiktning. |
| --- | --- |

—

Dag för senaste besiktning.

| — | Besiktningsmyndighetens stämpel. |
| --- | --- |

—

Besiktningsmyndighetens stämpel.

| iii) | Fordonsutrustning (ADR eller motsvarande standarder):






  — | Extra eldsläckare. |
| --- | --- | --- |

iii)

Fordonsutrustning (ADR eller motsvarande standarder):

—

Extra eldsläckare.

| — | Specialutrustning. |
| --- | --- |

—

Specialutrustning.

| iv) | Fordonets last:






  — | Överlast (i förhållande till tankens kapacitet). |
| --- | --- | --- |

iv)

Fordonets last:

—

Överlast (i förhållande till tankens kapacitet).

| — | Surrning av gods. |
| --- | --- |

—

Surrning av gods.

| — | Förbud mot samlastning. |
| --- | --- |

—

Förbud mot samlastning.

| c) | Kontroll av transportmedel för lättfördärvliga livsmedel och då särskilt:






  i) | Dokument:






  — | Intyg om utrustningens överensstämmelse. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kontroll av transportmedel för lättfördärvliga livsmedel och då särskilt:

i)

Dokument:

—

Intyg om utrustningens överensstämmelse.

| ii) | Specialutrustning för transport av lättfördärvliga livsmedel:






  — | Godkännandeskylt. |
| --- | --- | --- |

ii)

Specialutrustning för transport av lättfördärvliga livsmedel:

—

Godkännandeskylt.

| — | Identifieringsmärken. |
| --- | --- |

—

Identifieringsmärken.

| iii) | Specialutrustningens funktion:






  — | Temperaturförhållanden. |
| --- | --- | --- |

iii)

Specialutrustningens funktion:

—

Temperaturförhållanden.

---

(1)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 59.

(2)  EGT L 46, 17.2.1997, s. 1.

(3)  EUT L 33, 4.2.2006, s. 82.

(4)  EGT L 21, 29.1.1976, s. 10.

(5)  EGT L 301, 28.10.1982, s. 1.

(6)  EGT L 74, 20.3.1992, s. 1.

(7)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

(8)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8.

(9)  EGT L 95, 9.4.1992, s. 1.

---

BILAGA II

UPPHÄVD FÖRORDNING OCH DESS ÄNDRING

(hänvisning i artikel 5)

| Rådets förordning (EEG) nr 4060/89 | (EGT L 390, 30.12.1998, s. 18) |
| --- | --- |
| Rådets förordning (EEG) nr 3356/91 | (EGT L 318, 20.11.1991, s. 1) |

Rådets förordning (EEG) nr 4060/89

(EGT L 390, 30.12.1998, s. 18)

Rådets förordning (EEG) nr 3356/91

(EGT L 318, 20.11.1991, s. 1)

---

BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EEG) nr 4060/89 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 3a | Artikel 4 |
| Artikel 4 | Artikel 6 |
| — | Artikel 5 |
| Bilaga, del 1, direktiv a | Bilaga I, del 1, avsnitt 1 a |
| Bilaga, del 1, direktiv b | Bilaga I, del 1, avsnitt 1 b |
| Bilaga, del 1, direktiv c | Bilaga I, del 1, avsnitt 1 c |
| Bilaga, del 1, direktiv d | — |
| Bilaga, del 1, direktiv e | Bilaga I, del 1, avsnitt 1 d |
| Bilaga, del 1, direktiv f | Bilaga I, del 1, avsnitt 1 e |
| Bilaga, del 1, förordningar a | Bilaga I, del 1, avsnitt 2 a |
| Bilaga, del 1, förordningar b | — |
| Bilaga, del 1, förordningar c | — |
| Bilaga, del 1, förordningar d | Bilaga I, del 1, avsnitt 2 b |
| Bilaga, del 1, förordningar e | Bilaga I, del 1, avsnitt 2 c |
| Bilaga, del 1, förordningar f | Bilaga I, del 1, avsnitt 2 d |
| Bilaga, del 2 | Bilaga I, del 2 |
| — | Bilaga II |
| — | Bilaga III |

Förordning (EEG) nr 4060/89

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 3a

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 6

—

Artikel 5

Bilaga, del 1, direktiv a

Bilaga I, del 1, avsnitt 1 a

Bilaga, del 1, direktiv b

Bilaga I, del 1, avsnitt 1 b

Bilaga, del 1, direktiv c

Bilaga I, del 1, avsnitt 1 c

Bilaga, del 1, direktiv d

—

Bilaga, del 1, direktiv e

Bilaga I, del 1, avsnitt 1 d

Bilaga, del 1, direktiv f

Bilaga I, del 1, avsnitt 1 e

Bilaga, del 1, förordningar a

Bilaga I, del 1, avsnitt 2 a

Bilaga, del 1, förordningar b

—

Bilaga, del 1, förordningar c

—

Bilaga, del 1, förordningar d

Bilaga I, del 1, avsnitt 2 b

Bilaga, del 1, förordningar e

Bilaga I, del 1, avsnitt 2 c

Bilaga, del 1, förordningar f

Bilaga I, del 1, avsnitt 2 d

Bilaga, del 2

Bilaga I, del 2

—

Bilaga II

—

Bilaga III

---

| 14.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/70 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/70

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG, EURATOM) nr 1101/2008

av den 22 oktober 2008

om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor

(kodifierad version)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 187,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (2) har ändrats flera gånger (3) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (2) har ändrats flera gånger (3) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras.

| (2) | För att kunna utföra sina åligganden enligt fördragen, måste kommissionen ha fullständig och tillförlitlig information. För att kunna verka effektivt måste Europeiska gemenskapernas statistikkontor, nedan kallat Eurostat, kunna ta del av all den nationella statistiska information som behövs för att utarbeta gemenskapsstatistik och genomföra erforderliga analyser. |
| --- | --- |

(2)

För att kunna utföra sina åligganden enligt fördragen, måste kommissionen ha fullständig och tillförlitlig information. För att kunna verka effektivt måste Europeiska gemenskapernas statistikkontor, nedan kallat Eurostat, kunna ta del av all den nationella statistiska information som behövs för att utarbeta gemenskapsstatistik och genomföra erforderliga analyser.

| (3) | Enligt artikel 10 i EG-fördraget och artikel 192 i Euratomfördraget, är medlemsstaterna skyldiga att underlätta genomförandet av gemenskapens uppgifter. Denna skyldighet omfattar tillhandahållande av all erforderlig information. Avsaknaden av sådana statistiska uppgifter som är skyddade mot obehörig insyn innebär för övrigt för Eurostat en avsevärd brist på information på gemenskapsnivå och gör det svårt att utarbeta statistik och genomföra analyser rörande gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 10 i EG-fördraget och artikel 192 i Euratomfördraget, är medlemsstaterna skyldiga att underlätta genomförandet av gemenskapens uppgifter. Denna skyldighet omfattar tillhandahållande av all erforderlig information. Avsaknaden av sådana statistiska uppgifter som är skyddade mot obehörig insyn innebär för övrigt för Eurostat en avsevärd brist på information på gemenskapsnivå och gör det svårt att utarbeta statistik och genomföra analyser rörande gemenskapen.

| (4) | Medlemsstaternas grund för att åberopa regler om insynsskydd för vissa statistiska uppgifter har emellertid bortfallit i och med att det konstaterats att Eurostat ger samma garantier för skydd mot obehörig insyn som de nationella statistiska institutionerna. Sådana garantier finns nu redan i viss utsträckning i gemenskapsfördragen, särskilt i artikel 287 i EG-fördraget och i artikel 194.1 i Euratomfördraget, liksom i artikel 17 i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper samt om införande av särskilda tillfälliga åtgärder beträffande kommissionens tjänstemän (4), och kan förstärkas genom lämpliga åtgärder enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaternas grund för att åberopa regler om insynsskydd för vissa statistiska uppgifter har emellertid bortfallit i och med att det konstaterats att Eurostat ger samma garantier för skydd mot obehörig insyn som de nationella statistiska institutionerna. Sådana garantier finns nu redan i viss utsträckning i gemenskapsfördragen, särskilt i artikel 287 i EG-fördraget och i artikel 194.1 i Euratomfördraget, liksom i artikel 17 i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper samt om införande av särskilda tillfälliga åtgärder beträffande kommissionens tjänstemän (4), och kan förstärkas genom lämpliga åtgärder enligt den här förordningen.

| (5) | Varje brott mot insynsskyddet för statistiska uppgifter som är skyddade enligt denna förordning bör beivras effektivt, vem som än har begått det. |
| --- | --- |

(5)

Varje brott mot insynsskyddet för statistiska uppgifter som är skyddade enligt denna förordning bör beivras effektivt, vem som än har begått det.

| (6) | Varje överträdelse, vare sig uppsåtlig eller uppkommen genom oaktsamhet, av de regler som gäller för de tjänstemän och andra som arbetar för Eurostat, leder till ansvar och i tillämpliga fall rättsliga påföljder för brott mot befattningshavares tystnadsplikt enligt artikel 12 i förening med artikel 18 i protokollet om Europeiska gemenskapernas privilegier och immunitet. |
| --- | --- |

(6)

Varje överträdelse, vare sig uppsåtlig eller uppkommen genom oaktsamhet, av de regler som gäller för de tjänstemän och andra som arbetar för Eurostat, leder till ansvar och i tillämpliga fall rättsliga påföljder för brott mot befattningshavares tystnadsplikt enligt artikel 12 i förening med artikel 18 i protokollet om Europeiska gemenskapernas privilegier och immunitet.

| (7) | Denna förordning gäller enbart utlämnande till Eurostat av sådana statistiska uppgifter som inom de nationella statistiska institutionernas verksamhetsområde är skyddade mot obehörig insyn och påverkar inte de nationella föreskrifter eller gemenskapsregler som rör utlämnande av andra slag av information till kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning gäller enbart utlämnande till Eurostat av sådana statistiska uppgifter som inom de nationella statistiska institutionernas verksamhetsområde är skyddade mot obehörig insyn och påverkar inte de nationella föreskrifter eller gemenskapsregler som rör utlämnande av andra slag av information till kommissionen.

| (8) | Denna förordning ska tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av artikel 296.1 a i EG-fördraget enligt vilken ingen medlemsstat är skyldig att tillhandahålla information vars röjande medlemsstaten i fråga anser strida mot dess väsentliga säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

(8)

Denna förordning ska tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av artikel 296.1 a i EG-fördraget enligt vilken ingen medlemsstat är skyldig att tillhandahålla information vars röjande medlemsstaten i fråga anser strida mot dess väsentliga säkerhetsintressen.

| (9) | Genomförandet av de regler som denna förordning innehåller och i synnerhet de regler som syftar till att säkerställa insynsskyddet för statistiska uppgifter som lämnas till Eurostat kräver personella, tekniska och finansiella resurser. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandet av de regler som denna förordning innehåller och i synnerhet de regler som syftar till att säkerställa insynsskyddet för statistiska uppgifter som lämnas till Eurostat kräver personella, tekniska och finansiella resurser.

| (10) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Syftet med denna förordning är att

| a) | bemyndiga nationella organ att lämna insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistiska kontor, nedan kallat Eurostat, |
| --- | --- |

a)

bemyndiga nationella organ att lämna insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistiska kontor, nedan kallat Eurostat,

| b) | ge garanti för att kommissionen vidtar alla de åtgärder som erfordras för att säkerställa insynsskydd för uppgifter som lämnas till Eurostat. |
| --- | --- |

b)

ge garanti för att kommissionen vidtar alla de åtgärder som erfordras för att säkerställa insynsskydd för uppgifter som lämnas till Eurostat.

2.   Denna förordning är tillämplig enbart på insynsskyddet för statistiska uppgifter. Den berör inte specialregler, gemenskapsregler eller nationella regler om annat insynsskydd.

Artikel 2

I denna förordning avses med

| a) | insynsskyddade statistiska uppgifter: uppgifter som definieras i artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (6), |
| --- | --- |

a)

insynsskyddade statistiska uppgifter: uppgifter som definieras i artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (6),

| b) | nationella organ: nationella statistiska institutioner och andra nationella organ som är ansvariga för insamling och användning av statistik för Europeiska gemenskaperna, |
| --- | --- |

b)

nationella organ: nationella statistiska institutioner och andra nationella organ som är ansvariga för insamling och användning av statistik för Europeiska gemenskaperna,

| c) | uppgifter om fysiska personers privatliv: uppgifter om fysiska personers privat- och familjeliv så som dessa definieras av de olika medlemsstaternas nationella lagstiftning och praxis, |
| --- | --- |

c)

uppgifter om fysiska personers privatliv: uppgifter om fysiska personers privat- och familjeliv så som dessa definieras av de olika medlemsstaternas nationella lagstiftning och praxis,

| d) | användning för statistiska ändamål: användning uteslutande för sammanställning av statistiska tabeller eller för statistiska ekonomiska analyser; detta utesluter användning för administrativa, juridiska eller fiskala ändamål eller för kontroll av andra uppgifter från de objekt som har undersökts, |
| --- | --- |

d)

användning för statistiska ändamål: användning uteslutande för sammanställning av statistiska tabeller eller för statistiska ekonomiska analyser; detta utesluter användning för administrativa, juridiska eller fiskala ändamål eller för kontroll av andra uppgifter från de objekt som har undersökts,

| e) | statistiskt objekt: den minsta enhet varom statistiska uppgifter lämnas till Eurostat, |
| --- | --- |

e)

statistiskt objekt: den minsta enhet varom statistiska uppgifter lämnas till Eurostat,

| f) | direkt identifiering: identifiering av ett statistiskt objekt genom dess namn eller adress eller genom ett officiellt tilldelat och offentligt identitetsnummer, |
| --- | --- |

f)

direkt identifiering: identifiering av ett statistiskt objekt genom dess namn eller adress eller genom ett officiellt tilldelat och offentligt identitetsnummer,

| g) | indirekt identifiering: härledning av ett statistiskt objekts identitet med hjälp av annan information än den som nämns under f, |
| --- | --- |

g)

indirekt identifiering: härledning av ett statistiskt objekts identitet med hjälp av annan information än den som nämns under f,

| h) | tjänstemän vid Eurostat: gemenskapens tjänstemän enligt artikel 1 i tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas tjänstemän, som arbetar inom Eurostat, |
| --- | --- |

h)

tjänstemän vid Eurostat: gemenskapens tjänstemän enligt artikel 1 i tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas tjänstemän, som arbetar inom Eurostat,

| i) | annan personal vid Eurostat: av gemenskaperna anlitade personer enligt artiklarna 2–5 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, som arbetar inom Eurostat, |
| --- | --- |

i)

annan personal vid Eurostat: av gemenskaperna anlitade personer enligt artiklarna 2–5 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, som arbetar inom Eurostat,

| j) | spridning: tillhandahållande av uppgifter i någon form: publikationer, åtkomst till databaser, mikrofiche, telefonmeddelanden, osv. |
| --- | --- |

j)

spridning: tillhandahållande av uppgifter i någon form: publikationer, åtkomst till databaser, mikrofiche, telefonmeddelanden, osv.

Artikel 3

1.   De nationella organen ska bemyndigas att lämna insynsskyddade statistiska uppgifter till Eurostat.

2.   Nationella regler om statistiskt insynsskydd får inte åberopas för att hindra utlämnandet av insynsskyddade statistiska uppgifter till Eurostat i de fall då en gemenskapsrättsakt rörande gemenskapsstatistik föreskriver utlämnande av sådana uppgifter.

3.   Utlämnande till Eurostat av insynsskyddade statistiska uppgifter i den mening som avses i punkt 2 ska ske så att de statistiska objekten inte kan direkt identifieras. Detta hindrar inte tillämpning av regler i någon medlemsstats lagstiftning vilka medger att insynsskyddade uppgifter utlämnas i större utsträckning.

4.   Nationella myndigheter ska inte vara skyldiga att till Eurostat lämna ut uppgifter om fysiska personers privatliv om den utlämnade informationen skulle kunna leda till att personerna blir identifierade direkt eller indirekt.

Artikel 4

1.   Kommissionen ska vidta alla de rättsliga, administrativa, tekniska och organisatoriska åtgärder som erfordras för att säkerställa insynsskyddet för de statistiska uppgifter som medlemsstaternas behöriga myndigheter enligt artikel 3 lämnar till Eurostat.

2.   Förfarandena för överlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Eurostat och principerna för skydd av sådana uppgifter ska fastställas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 7.2.

Artikel 5

1.   Kommissionen ska uppdra åt chefen för Eurostat att säkerställa skyddet av uppgifter som medlemsstaternas nationella myndigheter lämnat till Eurostat. Kommissionen ska, efter att ha rådgjort med den kommitté som avses i artikel 7.1, fastställa utformningen av Eurostats inre organisation så att detta skydd säkerställs.

2.   Insynsskyddade statistiska uppgifter som lämnats till Eurostat ska vara åtkomliga endast för tjänstemän vid Eurostat och får av dessa användas uteslutande för statistiska ändamål.

3.   Kommissionen kan dock medge åtkomst i särskilda fall och uteslutande för statistiska ändamål till insynsskyddade statistiska uppgifter för annan personal vid Eurostat och andra fysiska personer som arbetar i Eurostats lokaler enligt kontrakt. Förfarandena för sådan åtkomst ska bestämmas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 7.2.

4.   Insynsskyddade statistiska uppgifter som Eurostat har tillgång till får spridas endast när de sammanställts med andra uppgifter i en form som säkerställer att statistiska objekt varken direkt eller indirekt kan identifieras.

5.   Tjänstemän och annan personal hos Eurostat liksom andra fysiska personer som arbetar i statistikkontorets lokaler enligt kontrakt får inte använda eller sprida sådana uppgifter för andra ändamål än de som föreskrivs i denna förordning, och detta förbud ska fortsätta att gälla även efter det att personen i fråga övergått till andra sysslor, slutat sin tjänst eller pensionerats.

6.   De skyddsåtgärder som avses i punkterna 1 till 5 ska tillämpas på

| a) | alla insynsskyddade statistiska uppgifter vilkas utlämnande till Eurostat föreskrivs i någon gemenskapsrättsakt rörande gemenskapsstatistik, |
| --- | --- |

a)

alla insynsskyddade statistiska uppgifter vilkas utlämnande till Eurostat föreskrivs i någon gemenskapsrättsakt rörande gemenskapsstatistik,

| b) | alla insynsskyddade statistiska uppgifter som någon medlemsstat frivilligt lämnar till Eurostat. |
| --- | --- |

b)

alla insynsskyddade statistiska uppgifter som någon medlemsstat frivilligt lämnar till Eurostat.

Artikel 6

Varje medlemsstat ska före den 1 januari 1992 vidta erforderliga åtgärder för att stävja alla brott mot skyldigheten att vidmakthålla insynsskyddet för statistiska uppgifter som lämnats ut i enlighet med artikel 3. Dessa åtgärder ska åtminstone omfatta brott begångna inom medlemsstatens territorium, av tjänstemän vid Eurostat eller övrig personal eller andra fysiska personer som under kontrakt arbetar i Eurostats lokaler.

Varje medlemsstat ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om åtgärderna. Kommissionen ska vidarebefordra denna information till de andra medlemsstaterna.

Artikel 7

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté för insynsskydd i statistik, nedan kallad kommittén.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

Artikel 8

Kommittén ska granska ärenden som tas upp till behandling av ordföranden på dennes eget initiativ eller på begäran av någon medlemsstats företrädare och som avser tillämpningen av denna förordning.

Artikel 9

Förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90, ändrad genom de förordningar som är upptagna i förteckningen i bilaga I, ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 10

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 22 oktober 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J.-P. JOUYET

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 14 december 2006 (EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 600) och rådets beslut av den 25 september 2008.

1

(2)  EGT L 151, 15.6.1990, s. 1.

2

(3)  Se bilaga I.

3

(4)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

4

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1.

6

---

BILAGA I

Upphävd förordning och ändringar av den i kronologisk ordning

| Rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90
  (EGT L 151, 15.6.1990, s. 1) | |
| --- | --- |
| Rådets förordning (EG) nr 322/97
  (EGT L 52, 22.2.1997, s. 1) | Endast artikel 21.2 |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003
  (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1) | Endast bilaga II, punkt 4 |

Rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90

(EGT L 151, 15.6.1990, s. 1)

Rådets förordning (EG) nr 322/97

(EGT L 52, 22.2.1997, s. 1)

Endast artikel 21.2

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003

(EUT L 284, 31.10.2003, s. 1)

Endast bilaga II, punkt 4

---

BILAGA II

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1.1 första och andra strecksatserna | Artikel 1.1 leden a och b |
| Artikel 1.2 | Artikel 1.2 |
| Artikel 2 punkterna 1–10 | Artikel 2 leden a–j |
| Artikel 3.1 | Artikel 3.1 |
| Artikel 3.2 | Artikel 3.2 |
| Artikel 3.3 första stycket | — |
| Artikel 3.3 andra stycket | Artikel 3.3 |
| Artikel 3.4 | Artikel 3.4 |
| Artikel 4.1 | Artikel 4.1 |
| Artikel 4.2 | Artikel 5.6 |
| Artikel 4.3 | Artikel 4.2 |
| Artikel 5.1–5.5 | Artikel 5.1–5.5 |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Artikel 7.1 och 7.2 | Artikel 7.1 och 7.2 |
| Artikel 7.3 | — |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| — | Artikel 9 |
| Artikel 9 | Artikel 10 |
| — | Bilaga I |
| — | Bilaga II |

Förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90

Denna förordning

Artikel 1.1 första och andra strecksatserna

Artikel 1.1 leden a och b

Artikel 1.2

Artikel 1.2

Artikel 2 punkterna 1–10

Artikel 2 leden a–j

Artikel 3.1

Artikel 3.1

Artikel 3.2

Artikel 3.2

Artikel 3.3 första stycket

—

Artikel 3.3 andra stycket

Artikel 3.3

Artikel 3.4

Artikel 3.4

Artikel 4.1

Artikel 4.1

Artikel 4.2

Artikel 5.6

Artikel 4.3

Artikel 4.2

Artikel 5.1–5.5

Artikel 5.1–5.5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7.1 och 7.2

Artikel 7.1 och 7.2

Artikel 7.3

—

Artikel 8

Artikel 8

—

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 10

—

Bilaga I

—

Bilaga II

---

| 14.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/75

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1102/2008

av den 22 oktober 2008

om exportförbud för metalliskt kvicksilver och vissa kvicksilverföreningar och kvicksilverblandningar och säker förvaring av metalliskt kvicksilver

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 och, med avseende på artikel 1 i denna förordning, artikel 133,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Utsläpp av kvicksilver betraktas allmänt som ett globalt hot som motiverar åtgärder på lokal, regional, nationell och global nivå. |
| --- | --- |

(1)

Utsläpp av kvicksilver betraktas allmänt som ett globalt hot som motiverar åtgärder på lokal, regional, nationell och global nivå.

| (2) | I enlighet med kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om gemenskapens kvicksilverstrategi, rådets slutsatser av den 24 juni 2005 och Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2006 (3) om denna strategi är det nödvändigt att minska risken för att människor och miljön exponeras för kvicksilver. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om gemenskapens kvicksilverstrategi, rådets slutsatser av den 24 juni 2005 och Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2006 (3) om denna strategi är det nödvändigt att minska risken för att människor och miljön exponeras för kvicksilver.

| (3) | De åtgärder som vidtas på gemenskapsnivå måste betraktas som en del av de globala insatser som görs för att minska risken för kvicksilverexponering, särskilt inom ramen för det kvicksilverprogram som upprättats genom FN:s miljöprogram (UNEP). |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som vidtas på gemenskapsnivå måste betraktas som en del av de globala insatser som görs för att minska risken för kvicksilverexponering, särskilt inom ramen för det kvicksilverprogram som upprättats genom FN:s miljöprogram (UNEP).

| (4) | Miljörelaterade och sociala problem uppstår till följd av nedläggningen av kvicksilvergruvor i gemenskapen. Stöd till projekt och andra initiativ från tillgängliga finansieringsmekanismer bör fortsätta så att de drabbade områdena kan finna hållbara lösningar för den lokala miljön, sysselsättningen och ekonomin. |
| --- | --- |

(4)

Miljörelaterade och sociala problem uppstår till följd av nedläggningen av kvicksilvergruvor i gemenskapen. Stöd till projekt och andra initiativ från tillgängliga finansieringsmekanismer bör fortsätta så att de drabbade områdena kan finna hållbara lösningar för den lokala miljön, sysselsättningen och ekonomin.

| (5) | Export från gemenskapen av metalliskt kvicksilver, cinnober, kvicksilver(I)klorid, kvicksilver(II)oxid och blandningar av metalliskt kvicksilver och andra ämnen, inbegripet kvicksilverlegeringar, med en kvicksilverkoncentration på minst 95 viktprocent bör förbjudas, för att påtagligt minska det globala kvicksilverutbudet. |
| --- | --- |

(5)

Export från gemenskapen av metalliskt kvicksilver, cinnober, kvicksilver(I)klorid, kvicksilver(II)oxid och blandningar av metalliskt kvicksilver och andra ämnen, inbegripet kvicksilverlegeringar, med en kvicksilverkoncentration på minst 95 viktprocent bör förbjudas, för att påtagligt minska det globala kvicksilverutbudet.

| (6) | Exportförbudet kommer att leda till ett betydande kvicksilveröverskott i gemenskapen, vilket bör hindras från att åter komma ut på marknaden. Därför bör man se till att detta kvicksilver förvaras på ett säkert sätt inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(6)

Exportförbudet kommer att leda till ett betydande kvicksilveröverskott i gemenskapen, vilket bör hindras från att åter komma ut på marknaden. Därför bör man se till att detta kvicksilver förvaras på ett säkert sätt inom gemenskapen.

| (7) | För att skapa möjligheter till säker förvaring av metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall, är det för vissa typer av deponering lämpligt att göra undantag från artikel 5.3 a i rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (4) samt att förklara att kriterierna som anges i avsnitt 2.4 i bilagan till rådets beslut 2003/33/EG av den 19 december 2002 om kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid avfallsdeponier i enlighet med artikel 16 i, och bilaga II till, direktiv 1999/31/EG (5) inte ska tillämpas på tillfällig förvaring av metalliskt kvicksilver under mer än ett år i anläggningar ovan jord som är avsedda och utrustade för detta ändamål och från vilka avfallet kan återtas. |
| --- | --- |

(7)

För att skapa möjligheter till säker förvaring av metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall, är det för vissa typer av deponering lämpligt att göra undantag från artikel 5.3 a i rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (4) samt att förklara att kriterierna som anges i avsnitt 2.4 i bilagan till rådets beslut 2003/33/EG av den 19 december 2002 om kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid avfallsdeponier i enlighet med artikel 16 i, och bilaga II till, direktiv 1999/31/EG (5) inte ska tillämpas på tillfällig förvaring av metalliskt kvicksilver under mer än ett år i anläggningar ovan jord som är avsedda och utrustade för detta ändamål och från vilka avfallet kan återtas.

| (8) | Övriga bestämmelser i direktiv 1999/31/EG bör tillämpas på alla anläggningar för förvaring av metalliskt kvicksilver som betraktas som avfall. Detta inbegriper kravet i artikel 8 a iv i det direktivet på att den som ansöker om tillstånd ska vidta lämpliga åtgärder, i form av en ekonomisk säkerhet eller motsvarande, för att säkerställa att de skyldigheter (inbegripet efterbehandlingsåtgärder) som åligger sökanden enligt tillståndet iakttas och att avslutningsförfarandena följs. Vidare är Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (6) tillämpligt på sådana förvaringsanläggningar. |
| --- | --- |

(8)

Övriga bestämmelser i direktiv 1999/31/EG bör tillämpas på alla anläggningar för förvaring av metalliskt kvicksilver som betraktas som avfall. Detta inbegriper kravet i artikel 8 a iv i det direktivet på att den som ansöker om tillstånd ska vidta lämpliga åtgärder, i form av en ekonomisk säkerhet eller motsvarande, för att säkerställa att de skyldigheter (inbegripet efterbehandlingsåtgärder) som åligger sökanden enligt tillståndet iakttas och att avslutningsförfarandena följs. Vidare är Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (6) tillämpligt på sådana förvaringsanläggningar.

| (9) | För tillfällig förvaring av metalliskt kvicksilver under mer än ett år i anläggningar ovan jord som är avsedda och utrustade för detta ändamål, bör rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (7) tillämpas. |
| --- | --- |

(9)

För tillfällig förvaring av metalliskt kvicksilver under mer än ett år i anläggningar ovan jord som är avsedda och utrustade för detta ändamål, bör rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (7) tillämpas.

| (10) | Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av den 14 juni 2006 om transport av avfall (8). För att möjliggöra lämpligt bortskaffande av metalliskt kvicksilver i gemenskapen uppmuntras dock behöriga mottagar- och avsändarmyndigheter att undvika att resa invändningar mot transporter av metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall på grundval av artikel 11.1 a i den förordningen. Det bör noteras att det i artikel 11.3 i den förordningen fastställs att artikel 11.1 a inte ska vara tillämplig om det rör sig om farligt avfall som uppkommit i en avsändarstat i en så liten årlig mängd att det vore oekonomiskt att uppföra nya specialiserade inrättningar för bortskaffande i denna medlemsstat. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av den 14 juni 2006 om transport av avfall (8). För att möjliggöra lämpligt bortskaffande av metalliskt kvicksilver i gemenskapen uppmuntras dock behöriga mottagar- och avsändarmyndigheter att undvika att resa invändningar mot transporter av metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall på grundval av artikel 11.1 a i den förordningen. Det bör noteras att det i artikel 11.3 i den förordningen fastställs att artikel 11.1 a inte ska vara tillämplig om det rör sig om farligt avfall som uppkommit i en avsändarstat i en så liten årlig mängd att det vore oekonomiskt att uppföra nya specialiserade inrättningar för bortskaffande i denna medlemsstat.

| (11) | För att säkerställa att förvaringen är säker för människors hälsa och för miljön, bör den säkerhetsbedömning som enligt beslut 2003/33/EG krävs för underjordisk förvaring kompletteras med särskilda krav och även göras tillämplig på icke underjordisk förvaring. Ingen form av slutligt bortskaffande bör tillåtas innan de särskilda kraven och kriterierna för godkännande har antagits. Förvaringsförhållandena i en saltgruva eller i djupa urbergsformationer som anpassats för bortskaffande av metalliskt kvicksilver bör framför allt uppfylla principerna om skydd av grundvatten mot kvicksilver, förhindrande av kvicksilveravdunstning, ogenomtränglighet för gas och vätskor från omgivningen och – vid slutförvaring – fast inkapsling av avfallet efter gruvornas deformeringsprocess. Dessa kriterier bör införas i bilagorna till direktiv 1999/31/EG, när dessa ändras i enlighet med den här förordningen. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa att förvaringen är säker för människors hälsa och för miljön, bör den säkerhetsbedömning som enligt beslut 2003/33/EG krävs för underjordisk förvaring kompletteras med särskilda krav och även göras tillämplig på icke underjordisk förvaring. Ingen form av slutligt bortskaffande bör tillåtas innan de särskilda kraven och kriterierna för godkännande har antagits. Förvaringsförhållandena i en saltgruva eller i djupa urbergsformationer som anpassats för bortskaffande av metalliskt kvicksilver bör framför allt uppfylla principerna om skydd av grundvatten mot kvicksilver, förhindrande av kvicksilveravdunstning, ogenomtränglighet för gas och vätskor från omgivningen och – vid slutförvaring – fast inkapsling av avfallet efter gruvornas deformeringsprocess. Dessa kriterier bör införas i bilagorna till direktiv 1999/31/EG, när dessa ändras i enlighet med den här förordningen.

| (12) | Förvaringsförhållandena ovan jord bör framför allt uppfylla principerna om reversibel förvaring, skydd av kvicksilver mot atmosfäriskt vatten, ogenomtränglighet mot jord och förhindrande av kvicksilveravdunstning. Dessa kriterier bör införas i bilagorna till direktiv 1999/31/EG, när dessa ändras i enlighet med den här förordningen. Förvaring av kvicksilver ovan jord bör anses som en tillfällig lösning. |
| --- | --- |

(12)

Förvaringsförhållandena ovan jord bör framför allt uppfylla principerna om reversibel förvaring, skydd av kvicksilver mot atmosfäriskt vatten, ogenomtränglighet mot jord och förhindrande av kvicksilveravdunstning. Dessa kriterier bör införas i bilagorna till direktiv 1999/31/EG, när dessa ändras i enlighet med den här förordningen. Förvaring av kvicksilver ovan jord bör anses som en tillfällig lösning.

| (13) | Kloralkaliindustrin bör översända alla relevanta uppgifter om avveckling av kvicksilverceller i sina anläggningar till kommissionen och behöriga myndigheter i de berörda medlemsstaterna, för att göra det lättare att kontrollera att denna förordning efterlevs. De industrisektorer som erhåller kvicksilver vid rening av naturgas eller som en biprodukt vid brytning och smältning av andra metaller än järn bör också tillhandahålla kommissionen och behöriga myndigheter i de berörda medlemsstaterna relevanta uppgifter. Kommissionen bör göra denna information tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(13)

Kloralkaliindustrin bör översända alla relevanta uppgifter om avveckling av kvicksilverceller i sina anläggningar till kommissionen och behöriga myndigheter i de berörda medlemsstaterna, för att göra det lättare att kontrollera att denna förordning efterlevs. De industrisektorer som erhåller kvicksilver vid rening av naturgas eller som en biprodukt vid brytning och smältning av andra metaller än järn bör också tillhandahålla kommissionen och behöriga myndigheter i de berörda medlemsstaterna relevanta uppgifter. Kommissionen bör göra denna information tillgänglig för allmänheten.

| (14) | Medlemsstaterna bör lämna information om tillstånd som utfärdas för förvaringsanläggningar samt om denna förordnings tillämpning och marknadseffekter, så att det blir möjligt att utvärdera förordningen inom en lämplig tidsfrist. Importörer, exportörer och verksamhetsutövare bör lämna uppgifter om transport och användning av metalliskt kvicksilver, cinnober, kvicksilver(I)klorid, kvicksilver(II)oxid och blandningar av metalliskt kvicksilver och andra ämnen, inbegripet kvicksilverlegeringar, med en kvicksilverkoncentration på minst 95 viktprocent. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör lämna information om tillstånd som utfärdas för förvaringsanläggningar samt om denna förordnings tillämpning och marknadseffekter, så att det blir möjligt att utvärdera förordningen inom en lämplig tidsfrist. Importörer, exportörer och verksamhetsutövare bör lämna uppgifter om transport och användning av metalliskt kvicksilver, cinnober, kvicksilver(I)klorid, kvicksilver(II)oxid och blandningar av metalliskt kvicksilver och andra ämnen, inbegripet kvicksilverlegeringar, med en kvicksilverkoncentration på minst 95 viktprocent.

| (15) | Medlemsstaterna bör fastställa de sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning som ska införas mot fysiska och juridiska personer. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna bör fastställa de sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning som ska införas mot fysiska och juridiska personer. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (16) | Ett informationsutbyte med berörda intressenter bör anordnas för bedömning av om det föreligger något behov av kompletterande åtgärder för export, import och förvaring av kvicksilver samt kvicksilverföreningar och produkter som innehåller kvicksilver, utan att detta påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna i fördraget, särskilt artikel 81. |
| --- | --- |

(16)

Ett informationsutbyte med berörda intressenter bör anordnas för bedömning av om det föreligger något behov av kompletterande åtgärder för export, import och förvaring av kvicksilver samt kvicksilverföreningar och produkter som innehåller kvicksilver, utan att detta påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna i fördraget, särskilt artikel 81.

| (17) | Kommissionen och medlemsstaterna bör uppmuntra tekniskt bistånd till utvecklingsländer och länder med övergångsekonomier, särskilt stöd som underlättar övergången till alternativa kvicksilverfria tekniker och slutlig avveckling av bruk och utsläpp av kvicksilver och kvicksilverföreningar. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen och medlemsstaterna bör uppmuntra tekniskt bistånd till utvecklingsländer och länder med övergångsekonomier, särskilt stöd som underlättar övergången till alternativa kvicksilverfria tekniker och slutlig avveckling av bruk och utsläpp av kvicksilver och kvicksilverföreningar.

| (18) | Det pågår forskning om säkert bortskaffande av kvicksilver, inklusive olika tekniker för stabilisering eller andra sätt att immobilisera kvicksilver. Kommissionen bör prioritera granskningen av denna forskning och snarast möjligt lämna en rapport. Denna information är viktig som en välgrundad utgångspunkt för en översyn av denna förordning i syfte att uppnå dess målsättning. |
| --- | --- |

(18)

Det pågår forskning om säkert bortskaffande av kvicksilver, inklusive olika tekniker för stabilisering eller andra sätt att immobilisera kvicksilver. Kommissionen bör prioritera granskningen av denna forskning och snarast möjligt lämna en rapport. Denna information är viktig som en välgrundad utgångspunkt för en översyn av denna förordning i syfte att uppnå dess målsättning.

| (19) | Kommissionen bör beakta denna information när den lämnar en utvärderingsrapport för att identifiera eventuella behov av att ändra denna förordning. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bör beakta denna information när den lämnar en utvärderingsrapport för att identifiera eventuella behov av att ändra denna förordning.

| (20) | Kommissionen bör också följa den internationella utvecklingen i fråga om utbud av och efterfrågan på kvicksilver, särskilt multilaterala förhandlingar, och rapportera om dessa för att göra det möjligt att bedöma samstämmigheten i den övergripande strategin. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen bör också följa den internationella utvecklingen i fråga om utbud av och efterfrågan på kvicksilver, särskilt multilaterala förhandlingar, och rapportera om dessa för att göra det möjligt att bedöma samstämmigheten i den övergripande strategin.

| (21) | De åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa denna förordning vad gäller tillfällig förvaring av metalliskt kvicksilver i vissa anläggningar som avses i denna förordning bör antas i enlighet med direktiv 1999/31/EG med beaktande av det direkta sambandet mellan denna förordning och det direktivet. |
| --- | --- |

(21)

De åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa denna förordning vad gäller tillfällig förvaring av metalliskt kvicksilver i vissa anläggningar som avses i denna förordning bör antas i enlighet med direktiv 1999/31/EG med beaktande av det direkta sambandet mellan denna förordning och det direktivet.

| (22) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att minska kvicksilverexponeringen med hjälp av exportförbud och förvaringsskyldighet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av effekterna på rörligheten för varor och den inre marknadens funktion samt kvicksilverföroreningarnas gränsöverskridande karaktär, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att minska kvicksilverexponeringen med hjälp av exportförbud och förvaringsskyldighet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av effekterna på rörligheten för varor och den inre marknadens funktion samt kvicksilverföroreningarnas gränsöverskridande karaktär, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Export från gemenskapen av metalliskt kvicksilver (Hg, CAS-nr 7439–97–6), cinnober, kvicksilver(I)klorid (Hg2Cl2, CAS-nr 10112–91–1), kvicksilver(II)oxid (HgO, CAS-nr 21908–53–2) och blandningar av metalliskt kvicksilver och andra ämnen, inbegripet kvicksilverlegeringar, med en kvicksilverkoncentration på minst 95 viktprocent ska vara förbjuden från och med den 15 mars 2011.

2.   Förbudet ska inte gälla export av de föreningar som nämns i punkt 1 och som används för forskning och utveckling samt medicinska eller analytiska ändamål.

3.   Blandning av metalliskt kvicksilver och andra ämnen uteslutande i syfte att exportera metalliskt kvicksilver ska vara förbjuden från och med den 15 mars 2011.

Artikel 2

Från och med den 15 mars 2011 ska följande betraktas som avfall och i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/12/EG av den 5 april 2006 om avfall (9) bortskaffas på ett sätt som är säkert för människors hälsa och för miljön:

| a) | Metalliskt kvicksilver som inte längre används inom kloralkaliindustrin. |
| --- | --- |

a)

Metalliskt kvicksilver som inte längre används inom kloralkaliindustrin.

| b) | Metalliskt kvicksilver som erhållits vid rening av naturgas. |
| --- | --- |

b)

Metalliskt kvicksilver som erhållits vid rening av naturgas.

| c) | Metalliskt kvicksilver som erhållits från brytning och smältning av andra metaller än järn. |
| --- | --- |

c)

Metalliskt kvicksilver som erhållits från brytning och smältning av andra metaller än järn.

| d) | Metalliskt kvicksilver som utvunnits från cinnober i gemenskapen från och med den 15 mars 2011. |
| --- | --- |

d)

Metalliskt kvicksilver som utvunnits från cinnober i gemenskapen från och med den 15 mars 2011.

Artikel 3

1.   Med avvikelse från artikel 5.3 a i direktiv 1999/31/EG får metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall, i lämplig inneslutning,

| a) | förvaras tillfälligt under mer än ett år eller slutförvaras (åtgärderna för bortskaffande D 15 respektive D 12 enligt bilaga II A till direktiv 2006/12/EG) i saltgruvor som anpassats för bortskaffande av metalliskt kvicksilver eller i djupa urbergsformationer som ger en likvärdig säkerhetsnivå och inneslutning som sådana saltgruvor, eller |
| --- | --- |

a)

förvaras tillfälligt under mer än ett år eller slutförvaras (åtgärderna för bortskaffande D 15 respektive D 12 enligt bilaga II A till direktiv 2006/12/EG) i saltgruvor som anpassats för bortskaffande av metalliskt kvicksilver eller i djupa urbergsformationer som ger en likvärdig säkerhetsnivå och inneslutning som sådana saltgruvor, eller

| b) | förvaras tillfälligt (åtgärd för bortskaffande D 15 enligt bilaga II A till direktiv 2006/12/EG) under mer än ett år i anläggningar ovan jord som är avsedda och utrustade för tillfällig förvaring av metalliskt kvicksilver. I detta fall ska kriterierna i avsnitt 2.4 i bilagan till beslut 2003/33/EG inte tillämpas. |
| --- | --- |

b)

förvaras tillfälligt (åtgärd för bortskaffande D 15 enligt bilaga II A till direktiv 2006/12/EG) under mer än ett år i anläggningar ovan jord som är avsedda och utrustade för tillfällig förvaring av metalliskt kvicksilver. I detta fall ska kriterierna i avsnitt 2.4 i bilagan till beslut 2003/33/EG inte tillämpas.

De övriga bestämmelserna i direktiv 1999/31/EG och beslut 2003/33/EG ska tillämpas på leden a och b.

2.   Direktiv 96/82/EG ska tillämpas på sådan förvaring som avses i punkt 1 b i denna artikel.

Artikel 4

1.   Den säkerhetsbedömning som enligt beslut 2003/33/EG ska göras för bortskaffande av metalliskt kvicksilver i enlighet med artikel 3 i denna förordning ska säkerställa att de särskilda risker som uppstår genom det metalliska kvicksilvrets och inneslutningens beskaffenhet och långsiktiga egenskaper omfattas.

2.   Tillstånd enligt artiklarna 8 och 9 i direktiv 1999/31/EG för anläggningar som avses i artikel 3.1 a och b i denna förordning ska innehålla krav på regelbundna okulärbesiktningar av behållare och krav på installation av lämplig utrustning för detektion av kvicksilverånga för att upptäcka eventuella läckor.

3.   Kraven på de anläggningar som avses i artikel 3.1 a och b i denna förordning samt kriterier för mottagning av metalliskt kvicksilver med ändring av bilagorna I, II och III till direktiv 1999/31/EG ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 16 i det direktivet. Kommissionen ska utarbeta ett lämpligt förslag så snart som möjligt och senast den 1 januari 2010, med beaktande av resultatet av det informationsutbyte som avses i artikel 8.1 och den rapport om forskning om säkert bortskaffande som avses i artikel 8.2.

All form av slutligt bortskaffande (åtgärd för bortskaffande D 12 enligt definitionen i bilaga II A till direktiv 2006/12/EG) av metalliskt kvicksilver ska endast tillåtas efter den dag då ändringen av bilagorna I, II och III till direktiv 1999/31/EG har antagits.

Artikel 5

1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en kopia av alla tillstånd utfärdade för anläggningar som är avsedda för tillfällig förvaring eller slutförvaring av metalliskt kvicksilver (åtgärderna för bortskaffande D 15 respektive D 12 enligt bilaga II A till direktiv 2006/12/EG), åtföljt av respektive säkerhetsbedömning i enlighet med artikel 4.1 i denna förordning.

2.   Medlemsstaterna ska senast den 1 juli 2012 informera kommissionen om förordningens tillämpning och dess marknadseffekter inom deras respektive territorium. Medlemsstaterna ska på begäran av kommissionen lämna denna information tidigare än det datumet.

3.   Senast den 1 juli 2012 ska importörer, exportörer och utövare av sådan verksamhet som avses i artikel 2 i förekommande fall lämna följande uppgifter till kommissionen och de behöriga myndigheterna:

| a) | Volymer, priser, ursprungs- och mottagarland samt avsedd användning för metalliskt kvicksilver som transporteras till gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

Volymer, priser, ursprungs- och mottagarland samt avsedd användning för metalliskt kvicksilver som transporteras till gemenskapen.

| b) | Volymer, ursprungs- och mottagarland för metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall som transporteras mellan länder inom gemenskapen. |
| --- | --- |

b)

Volymer, ursprungs- och mottagarland för metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall som transporteras mellan länder inom gemenskapen.

Artikel 6

1.   Berörda företag inom kloralkaliindustrin ska till kommissionen och behöriga myndigheter i de berörda medlemsstaterna lämna följande uppgifter angående avvecklingen av kvicksilver under ett visst år:

| a) | Bästa möjliga uppskattning av den totala mängd kvicksilver som fortfarande är i bruk i kloralkaliprocess. |
| --- | --- |

a)

Bästa möjliga uppskattning av den totala mängd kvicksilver som fortfarande är i bruk i kloralkaliprocess.

| b) | Total mängd kvicksilver som lagras i anläggningen. |
| --- | --- |

b)

Total mängd kvicksilver som lagras i anläggningen.

| c) | Mängd kvicksilveravfall som skickas till enskilda anläggningar för tillfällig förvaring eller slutförvaring samt plats och kontaktuppgifter för dessa anläggningar. |
| --- | --- |

c)

Mängd kvicksilveravfall som skickas till enskilda anläggningar för tillfällig förvaring eller slutförvaring samt plats och kontaktuppgifter för dessa anläggningar.

2.   Berörda företag inom de industrisektorer som erhåller kvicksilver vid rening av naturgas eller som en biprodukt vid brytning och smältning av andra metaller än järn ska till kommissionen och behöriga myndigheter i de berörda medlemsstaterna lämna följande uppgifter angående det kvicksilver som erhållits under ett visst år:

| a) | Mängd kvicksilver som erhållits. |
| --- | --- |

a)

Mängd kvicksilver som erhållits.

| b) | Mängd kvicksilver som skickas till enskilda anläggningar för tillfällig förvaring eller slutförvaring samt plats och kontaktuppgifter för dessa anläggningar. |
| --- | --- |

b)

Mängd kvicksilver som skickas till enskilda anläggningar för tillfällig förvaring eller slutförvaring samt plats och kontaktuppgifter för dessa anläggningar.

3.   Berörda företag ska för första gången lämna in de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 senast den 4 december 2009, och därefter varje år före den 31 maj.

4.   Kommissionen ska offentliggöra informationen i punkt 3 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (10).

Artikel 7

Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla bestämmelserna till kommissionen senast den 4 december 2009, och utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar som berör dessa.

Artikel 8

1.   Kommissionen ska organisera ett informationsutbyte mellan medlemsstaterna och berörda intressenter senast den 1 januari 2010. Genom detta informationsutbyte ska särskilt undersökas behovet av

| a) | att utvidga exportförbudet till andra kvicksilverföreningar, blandningar med ett lägre kvicksilverinnehåll och produkter som innehåller kvicksilver, särskilt termometrar, barometrar och sfygmomanometrar, |
| --- | --- |

a)

att utvidga exportförbudet till andra kvicksilverföreningar, blandningar med ett lägre kvicksilverinnehåll och produkter som innehåller kvicksilver, särskilt termometrar, barometrar och sfygmomanometrar,

| b) | ett importförbud mot metalliskt kvicksilver, kvicksilverföreningar och produkter som innehåller kvicksilver, |
| --- | --- |

b)

ett importförbud mot metalliskt kvicksilver, kvicksilverföreningar och produkter som innehåller kvicksilver,

| c) | att utvidga förvaringsskyldigheten till att omfatta metalliskt kvicksilver från andra källor, |
| --- | --- |

c)

att utvidga förvaringsskyldigheten till att omfatta metalliskt kvicksilver från andra källor,

| d) | att fastställa tidsgränser för tillfällig förvaring av metalliskt kvicksilver. |
| --- | --- |

d)

att fastställa tidsgränser för tillfällig förvaring av metalliskt kvicksilver.

Vid detta informationsutbyte ska även forskning om handlingsalternativ för säkert bortskaffande beaktas.

Kommissionen ska organisera ytterligare informationsutbyten när ny relevant information har blivit tillgänglig.

2.   Kommissionen ska följa pågående forskningsverksamhet om handlingsalternativ för säkert bortskaffande, inbegripet solidifiering av metalliskt kvicksilver. Kommissionen ska lägga fram en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 1 januari 2010. På grundval av rapporten ska kommissionen, om så är lämpligt, snarast möjligt och inte senare än den 15 mars 2013 lägga fram ett förslag till översyn av denna förordning.

3.   Kommissionen ska bedöma förordningens tillämpning och marknadseffekter i gemenskapen med beaktande av den information som avses i punkterna 1 och 2 samt i artiklarna 5 och 6.

4.   Kommissionen ska så snart som möjligt och senast den 15 mars 2013 till Europaparlamentet och rådet lämna en rapport, i lämpliga fall åtföljd av ett förslag till översyn av denna förordning, som avspeglar och utvärderar resultaten av det informationsutbyte som avses i punkt 1, av bedömningen enligt punkt 3 och den rapport som avses i punkt 2.

5.   Kommissionen ska senast den 1 juli 2010 rapportera till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av multilaterala aktiviteter och förhandlingar beträffande kvicksilver, och särskilt bedöma om tidsramarna för och omfattningen av de åtgärder som anges i denna förordning stämmer överens med den internationella utvecklingen.

Artikel 9

Medlemsstaterna får till och med den 15 mars 2011 behålla nationella åtgärder som begränsar exporten av metalliskt kvicksilver, cinnober, kvicksilver(I)klorid, kvicksilver(II)oxid och blandningar av metalliskt kvicksilver och andra ämnen, inbegripet kvicksilverlegeringar, med en kvicksilverkoncentration på minst 95 viktprocent och som antagits i enlighet med gemenskapslagstiftningen före den 22 oktober 2008.

Artikel 10

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 22 oktober 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J.-P. JOUYET

Ordförande

---

(1)  EUT C 168, 20.7.2007, s. 44.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 20 juni 2007 (EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 209), rådets gemensamma ståndpunkt av den 20 december 2007 (EUT C 52 E, 26.2.2008, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 21 maj 2008 (ännu ej offentliggjord i EUT). Rådets beslut av den 25 september 2008.

2

(3)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 128.

3

(4)  EGT L 182, 16.7.1999, s. 1.

4

(5)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 27.

5

(6)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

6

(7)  EGT L 10, 14.1.1997, s. 13.

7

(8)  EUT L 190, 12.7.2006, s. 1.

8

(9)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 9.

9

(10)  EUT L 264, 25.9.2006, s. 13.

10

---

| 14.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/80 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/80

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1103/2008

av den 22 oktober 2008

om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av förfarandet i artikel 251 i fördraget, vad avser det föreskrivande förfarandet med kontroll

Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll

Del III

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 61 c, artikel 63 första stycket led 1 a och artikel 67,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4) har ändrats genom rådets beslut 2006/512/EG (5), genom vilket det infördes ett föreskrivande förfarande med kontroll för antagande av åtgärder med allmän räckvidd avsedda att ändra icke väsentliga delar av en grundläggande rättsakt som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller komplettera rättsakten med nya icke väsentliga delar. |
| --- | --- |

(1)

Rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4) har ändrats genom rådets beslut 2006/512/EG (5), genom vilket det infördes ett föreskrivande förfarande med kontroll för antagande av åtgärder med allmän räckvidd avsedda att ändra icke väsentliga delar av en grundläggande rättsakt som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller komplettera rättsakten med nya icke väsentliga delar.

| (2) | Enligt Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande (6) om beslut 2006/512/EG måste redan gällande rättsakter som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget anpassas i enlighet med tillämpliga förfaranden för att det föreskrivande förfarandet med kontroll ska vara tillämpligt på dessa rättsakter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande (6) om beslut 2006/512/EG måste redan gällande rättsakter som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget anpassas i enlighet med tillämpliga förfaranden för att det föreskrivande förfarandet med kontroll ska vara tillämpligt på dessa rättsakter.

| (3) | Förenade kungariket och Irland, som i enlighet med artikel 3 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning har deltagit i antagandet och tillämpningen av de rättsakter som har ändrats genom denna förordning, deltar i antagandet och tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

Förenade kungariket och Irland, som i enlighet med artikel 3 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning har deltagit i antagandet och tillämpningen av de rättsakter som har ändrats genom denna förordning, deltar i antagandet och tillämpningen av denna förordning.

| (4) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig i Danmark. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig i Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I denna förordning avses med medlemsstat samtliga medlemsstater utom Danmark.

Artikel 2

De rättsakter som anges i bilagan ska i enlighet med denna bilaga anpassas till beslut 1999/468/EG, ändrat genom beslut 2006/512/EG.

Artikel 3

Hänvisningar till bestämmelserna i de rättsakter som anges i bilagan ska anses som hänvisningar till dessa bestämmelser i den anpassade lydelse de får genom denna förordning.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdad i Strasbourg den 22 oktober 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J.-P. JOUYET

Ordförande

---

(1)  EUT C 224, 30.8.2008, s. 35.

1

(2)  EUT C 117, 14.5.2008, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 18 juni 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 25 september 2008.

3

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

4

(5)  EUT L 200, 22.7.2006, s. 11.

5

(6)  EUT C 255, 21.10.2006, s. 1.

6

---

BILAGA

1.   Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område
   (1)

När det gäller förordning (EG) nr 44/2001 bör kommissionen ges befogenhet att uppdatera eller göra tekniska anpassningar av standardformulären i bilagorna till den förordningen. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i förordning (EG) nr 44/2001, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

Förordning (EG) nr 44/2001 ska därför ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 74.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Uppdateringen eller den tekniska anpassningen av formulären i bilagorna V och VI ska antas av kommissionen. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 75.2.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 74.2 ska ersättas med följande:

”2.   Uppdateringen eller den tekniska anpassningen av formulären i bilagorna V och VI ska antas av kommissionen. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 75.2.”

| 2. | Artikel 75 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 75
  1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 75 ska ersättas med följande:

”Artikel 75

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

2.   Rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur
   (2)

När det gäller förordning (EG) nr 1206/2001 bör kommissionen ges befogenhet att uppdatera eller göra tekniska ändringar av standardformulären i bilagorna till den förordningen. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i förordning (EG) nr 1206/2001, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

Förordning (EG) nr 1206/2001 ska därför ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 19.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Uppdatering eller teknisk anpassning av formulären i bilagan ska göras av kommissionen. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 20.2.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 19.2 ska ersättas med följande:

”2.   Uppdatering eller teknisk anpassning av formulären i bilagan ska göras av kommissionen. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 20.2.”

| 2. | Artikel 20 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 20
  1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 20 ska ersättas med följande:

”Artikel 20

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

3.   Rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat
   (3)

När det gäller förordning (EG) nr 343/2003 bör kommissionen ges befogenhet att anpassa villkoren och förfarandena för genomförande av den humanitära klausulen och att anta de kriterier som är nödvändiga för att verkställa överföringar. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i förordning (EG) nr 343/2003 genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

Förordning (EG) nr 343/2003 ska därför ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 15.5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Villkoren och förfarandena för genomförandet av denna artikel, inklusive vid behov samrådsmekanismer för att reglera meningsskiljaktigheter mellan medlemsstaterna i fråga om behovet av att sammanföra personerna i fråga eller lämplig plats för detta, ska antas av kommissionen. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 27.3.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 15.5 ska ersättas med följande:

”5.   Villkoren och förfarandena för genomförandet av denna artikel, inklusive vid behov samrådsmekanismer för att reglera meningsskiljaktigheter mellan medlemsstaterna i fråga om behovet av att sammanföra personerna i fråga eller lämplig plats för detta, ska antas av kommissionen. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 27.3.”

| 2. | Artikel 19.5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Kommissionen får anta kompletterande bestämmelser om hur överföringen ska verkställas. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 27.3.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 19.5 ska ersättas med följande:

”5.   Kommissionen får anta kompletterande bestämmelser om hur överföringen ska verkställas. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 27.3.”

| 3. | Artikel 20.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Kommissionen får anta kompletterande bestämmelser om hur överföringen ska verkställas. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 27.3.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 20.4 ska ersättas med följande:

”4.   Kommissionen får anta kompletterande bestämmelser om hur överföringen ska verkställas. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 27.3.”

| 4. | Artikel 27.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 27.3 ska ersättas med följande:

”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

4.   Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 805/2004 av den 21 april 2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar
   (4)

När det gäller förordning (EG) nr 805/2004 bör kommissionen ges befogenhet att ändra standardformulären i bilagorna till den förordningen. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i förordning (EG) nr 805/2004, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

Artiklarna 31 och 32 i förordning (EG) nr 805/2004 ska därför ersättas med följande:

”Artikel 31

Ändringar av bilagorna

Kommissionen ska ändra standardformulären i bilagorna. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 32.2.

Artikel 32

Kommitté

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som avses i artikel 75 i förordning (EG) nr 44/2001.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

---

(1)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 174, 27.6.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

3

(4)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 15.

4

---

14.11.2008

| 14.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/s3

---

NOT TILL LÄSARENEU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---