# Az Európai Unió L 276/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 276 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. október 17. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 276

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. október 17.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1009/2008/EK rendelete (2008. október 9.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 1010/2008/EK rendelete (2008. október 13.) a 2026/97/EK rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és a 2026/97/EK rendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a 384/96/EK rendelet 11. cikkének 2. bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1000/2008/EK rendelet módosításáról | 3 |
| | | A Bizottság 1011/2008/EK rendelete (2008. október 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 21 |
| | * | A Bizottság 1012/2008/EK rendelete (2008. október 14.) a Lengyelország lobogója alatt közlekedő hajók által a Balti-tenger 25–32 alkörzetének közösségi vizein folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 23 |
| | * | A Bizottság 1013/2008/EK rendelete (2008. október 15.) az Írország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VIIf és VIIg övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról | 25 |
| | * | A Bizottság 1014/2008/EK rendelete (2008. október 16.) egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (České pivo (OFJ), Cebreiro (OEM)) | 27 |
| | | A Bizottság 1015/2008/EK rendelete (2008. október 16.) a gabonaágazatban 2008. október 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1003/2008/EK rendelet módosításáról | 29 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1009/2008/EK rendelete (2008. október 9.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet módosításáról

1

*

A Tanács 1010/2008/EK rendelete (2008. október 13.) a 2026/97/EK rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és a 2026/97/EK rendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a 384/96/EK rendelet 11. cikkének 2. bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1000/2008/EK rendelet módosításáról

3

A Bizottság 1011/2008/EK rendelete (2008. október 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

21

*

A Bizottság 1012/2008/EK rendelete (2008. október 14.) a Lengyelország lobogója alatt közlekedő hajók által a Balti-tenger 25–32 alkörzetének közösségi vizein folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

23

*

A Bizottság 1013/2008/EK rendelete (2008. október 15.) az Írország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VIIf és VIIg övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

25

*

A Bizottság 1014/2008/EK rendelete (2008. október 16.) egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (České pivo (OFJ), Cebreiro (OEM))

27

A Bizottság 1015/2008/EK rendelete (2008. október 16.) a gabonaágazatban 2008. október 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1003/2008/EK rendelet módosításáról

29

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | | Európai Központi Bank |
| | | 2008/802/EK |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2008. szeptember 5.) az Európai Központi Bank statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a Központi Bankok Európai Rendszerén belül a kormányzati pénzügyi statisztika területén belüli statisztikai információcsere eljárásairól szóló, 2005. február 17-i EKB/2005/5 iránymutatás módosításáról (EKB/2008/7) | 32 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

IRÁNYMUTATÁSOK

Európai Központi Bank

2008/802/EK

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2008. szeptember 5.) az Európai Központi Bank statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a Központi Bankok Európai Rendszerén belül a kormányzati pénzügyi statisztika területén belüli statisztikai információcsere eljárásairól szóló, 2005. február 17-i EKB/2005/5 iránymutatás módosításáról (EKB/2008/7)

(EKB/2008/7)

32

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a harmadik országokból származó, emberi fogyasztásra szánt bizonyos húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 2005/432/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 29-i 2007/777/EK bizottsági határozathoz (HL L 312., 2007.11.30.) | 50 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a harmadik országokból származó, emberi fogyasztásra szánt bizonyos húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 2005/432/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 29-i 2007/777/EK bizottsági határozathoz (HL L 312., 2007.11.30.)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 17.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/1

---

A TANÁCS 1009/2008/EK RENDELETE

(2008. október 9.)

a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | Az 1782/2003/EK rendelet (2) 68. cikke arról rendelkezik, hogy a marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatás tekintetében a tagállamok az említett rendelet IV. címének 12. fejezetében előírt feltételek mellett nyújtanak kiegészítő támogatást a mezőgazdasági termelőknek. |
| --- | --- |

(1)

Az 1782/2003/EK rendelet (2) 68. cikke arról rendelkezik, hogy a marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatás tekintetében a tagállamok az említett rendelet IV. címének 12. fejezetében előírt feltételek mellett nyújtanak kiegészítő támogatást a mezőgazdasági termelőknek.

| (2) | Az 1782/2003/EK rendelet 138. cikke értelmében az említett rendelet IV. címének 12. fejezete szerinti közvetlen kifizetésre a mezőgazdasági termelő csak olyan állat után jogosult, amelyet a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint azonosítottak és nyilvántartásba vettek. |
| --- | --- |

(2)

Az 1782/2003/EK rendelet 138. cikke értelmében az említett rendelet IV. címének 12. fejezete szerinti közvetlen kifizetésre a mezőgazdasági termelő csak olyan állat után jogosult, amelyet a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint azonosítottak és nyilvántartásba vettek.

| (3) | Az 1760/2000/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése kimondja, hogy minden állattartó köteles minden, a gazdaságba, illetve onnan kifelé irányuló állatmozgást, az állatok gazdaságban történő születését, illetve elhullását, továbbá ezen események időpontját az eseménytől számított, háromtól hét napig terjedő, a tagállam által meghatározott időtartamon belül az illetékes hatóságnak jelenteni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1760/2000/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése kimondja, hogy minden állattartó köteles minden, a gazdaságba, illetve onnan kifelé irányuló állatmozgást, az állatok gazdaságban történő születését, illetve elhullását, továbbá ezen események időpontját az eseménytől számított, háromtól hét napig terjedő, a tagállam által meghatározott időtartamon belül az illetékes hatóságnak jelenteni.

| (4) | Az 1782/2003/EK rendelet 138. cikkében meghatározott kötelezettség alkalmazási körét mindazonáltal tisztázni kell. Az az egyszerű tény, hogy az állat mozgásának, születésének és elhullásának időpontját az 1760/2000/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett időtartamon belül nem jelentik az illetékes hatóságnak, még nem indokolja az állat után járó támogatásból való automatikus kizárást. Az állat birtokon tartási időszakának kezdete is megfelelő időpontnak tekinthető annak ellenőrzésére, hogy az adott állatot valóban azonosították és nyilvántartásba vették-e az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 12. fejezete szerinti támogatás odaítélése céljából. |
| --- | --- |

(4)

Az 1782/2003/EK rendelet 138. cikkében meghatározott kötelezettség alkalmazási körét mindazonáltal tisztázni kell. Az az egyszerű tény, hogy az állat mozgásának, születésének és elhullásának időpontját az 1760/2000/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett időtartamon belül nem jelentik az illetékes hatóságnak, még nem indokolja az állat után járó támogatásból való automatikus kizárást. Az állat birtokon tartási időszakának kezdete is megfelelő időpontnak tekinthető annak ellenőrzésére, hogy az adott állatot valóban azonosították és nyilvántartásba vették-e az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 12. fejezete szerinti támogatás odaítélése céljából.

| (5) | Az 1782/2003/EK rendelet 138. cikkét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1782/2003/EK rendelet 138. cikkét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | E módosításnak kizárólag az a célja, hogy lehetővé tegye a támogatási jogosultság megállapítását. A módosítás nem befolyásolja az állatok nyomon követhetőségét, mivel a mezőgazdasági termelőknek továbbra is meg kell felelniük az 1760/2000/EK rendeletben meghatározott valamennyi azonosítási és nyilvántartási követelménynek. |
| --- | --- |

(6)

E módosításnak kizárólag az a célja, hogy lehetővé tegye a támogatási jogosultság megállapítását. A módosítás nem befolyásolja az állatok nyomon követhetőségét, mivel a mezőgazdasági termelőknek továbbra is meg kell felelniük az 1760/2000/EK rendeletben meghatározott valamennyi azonosítási és nyilvántartási követelménynek.

| (7) | Az 1782/2003/EK rendelet 138. cikkében meghatározott kötelezettségnek vonatkoznia kell az említett rendelet IV. címének 12. fejezete szerinti valamennyi támogatásra. Mivel a szóban forgó támogatás kifizetésére meghatározott referencia-időszak a naptári év, célszerű e módosítást 2008. január 1-jétől alkalmazni, mégpedig a 2008. naptári évben odaítélt összes támogatás esetében, |
| --- | --- |

(7)

Az 1782/2003/EK rendelet 138. cikkében meghatározott kötelezettségnek vonatkoznia kell az említett rendelet IV. címének 12. fejezete szerinti valamennyi támogatásra. Mivel a szóban forgó támogatás kifizetésére meghatározott referencia-időszak a naptári év, célszerű e módosítást 2008. január 1-jétől alkalmazni, mégpedig a 2008. naptári évben odaítélt összes támogatás esetében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1782/2003/EK rendelet 138. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

„Emellett az állatok akkor is jogosultnak minősülnek, ha az 1760/2000/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében megállapított tájékoztatásnak az adott állat birtokon tartási időszakának első napján tettek eleget az e rendelet 144. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározottak szerint.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2008. október 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

D. BUSSEREAU

---

(1)  A 2008. július 8-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé)

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o.

2

(3)  HL L 204., 2000.8.11., 1. o.

3

---

| 17.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/3

---

A TANÁCS 1010/2008/EK RENDELETE

(2008. október 13.)

a 2026/97/EK rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és a 2026/97/EK rendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a 384/96/EK rendelet 11. cikkének 2. bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1000/2008/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak a 15., 18. és 19. cikkeire,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és meglévő intézkedések

| (1) | 2002 júliusában a Tanács az 1338/2002/EK rendelettel (2) 7,1 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki (a továbbiakban: meglévő intézkedések) az ex 2921 42 10 KN-kód (2921421060 TARIC-kód) alá tartozó és Indiából származó szulfanilsavra. A bevezetett intézkedések az alaprendelet 10. cikke szerint kezdeményezett szubvencióellenes eljárás (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) megállapításain alapultak. |
| --- | --- |

(1)

2002 júliusában a Tanács az 1338/2002/EK rendelettel (2) 7,1 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki (a továbbiakban: meglévő intézkedések) az ex 2921 42 10 KN-kód (2921421060 TARIC-kód) alá tartozó és Indiából származó szulfanilsavra. A bevezetett intézkedések az alaprendelet 10. cikke szerint kezdeményezett szubvencióellenes eljárás (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) megállapításain alapultak.

| (2) | Ezzel egyidejűleg a Tanács az 1339/2002/EK rendelettel (3) 18,3 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki ugyanennek a terméknek az Indiából származó behozatalára. |
| --- | --- |

(2)

Ezzel egyidejűleg a Tanács az 1339/2002/EK rendelettel (3) 18,3 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki ugyanennek a terméknek az Indiából származó behozatalára.

| (3) | A fent említett kiegyenlítő és dömpingellenes eljárások keretében a Bizottság a 2002/611/EK határozattal (4) elfogadta az indiai exportáló gyártó, azaz a Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (a továbbiakban: Kokan) által felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kiegyenlítő és dömpingellenes eljárások keretében a Bizottság a 2002/611/EK határozattal (4) elfogadta az indiai exportáló gyártó, azaz a Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (a továbbiakban: Kokan) által felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalást.

| (4) | 2003 decemberében a Kokan értesítette a Bizottságot, hogy önként vissza kívánja vonni kötelezettségvállalását. Ennek megfelelően a 2004/255/EK határozat (5) hatályon kívül helyezte a kötelezettségvállalást elfogadó bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

(4)

2003 decemberében a Kokan értesítette a Bizottságot, hogy önként vissza kívánja vonni kötelezettségvállalását. Ennek megfelelően a 2004/255/EK határozat (5) hatályon kívül helyezte a kötelezettségvállalást elfogadó bizottsági határozatot.

| (5) | 2005 áprilisában a Kokan által benyújtott kérelmet követően a Bizottság az alaprendelet 19. cikke, illetve a 384/96/EK rendelet (6) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése szerint az intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát kezdeményezte (7), amely hatáskörét tekintve a vállalat által felajánlandó kötelezettségvállalás elfogadhatóságának vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(5)

2005 áprilisában a Kokan által benyújtott kérelmet követően a Bizottság az alaprendelet 19. cikke, illetve a 384/96/EK rendelet (6) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése szerint az intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát kezdeményezte (7), amely hatáskörét tekintve a vállalat által felajánlandó kötelezettségvállalás elfogadhatóságának vizsgálatára korlátozódott.

| (6) | A vizsgálatot követően a Bizottság 2005 decemberében a 2006/37/EK határozatával (8) elfogadta az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban a Kokan által felajánlott kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

(6)

A vizsgálatot követően a Bizottság 2005 decemberében a 2006/37/EK határozatával (8) elfogadta az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban a Kokan által felajánlott kötelezettségvállalást.

| (7) | 2006 januárjában a fenti (6) preambulumbekezdésben hivatkozott vizsgálat eredményeként a Tanács a 123/2006/EK rendelettel (9) módosította az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 1338/2002/EK rendeletet és a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1339/2002/EK rendeletet, hogy figyelembe vegye a fent említett kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

(7)

2006 januárjában a fenti (6) preambulumbekezdésben hivatkozott vizsgálat eredményeként a Tanács a 123/2006/EK rendelettel (9) módosította az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 1338/2002/EK rendeletet és a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1339/2002/EK rendeletet, hogy figyelembe vegye a fent említett kötelezettségvállalás elfogadását.

| (8) | A 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban lefolytatott felülvizsgálatot követően a Tanács a 1000/2008/EK rendelettel (10) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára. |
| --- | --- |

(8)

A 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban lefolytatott felülvizsgálatot követően a Tanács a 1000/2008/EK rendelettel (10) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára.

1.2.   Felülvizsgálati kérelem

| (9) | A meglévő intézkedések küszöbön álló hatályvesztéséről szóló értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz 2007. április 24-én az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozó kérelem érkezett. Ezt a kérelmet a közösség szulfanilsav-termelésének 100 %-át képviselő két közösségi gyártó (a továbbiakban: a kérelmezők) nyújtotta be. |
| --- | --- |

(9)

A meglévő intézkedések küszöbön álló hatályvesztéséről szóló értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz 2007. április 24-én az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozó kérelem érkezett. Ezt a kérelmet a közösség szulfanilsav-termelésének 100 %-át képviselő két közösségi gyártó (a továbbiakban: a kérelmezők) nyújtotta be.

| (10) | A hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztésének eredményeként valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne a támogatás és a közösségi gazdasági ágazat sérelme. |
| --- | --- |

(10)

A hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztésének eredményeként valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne a támogatás és a közösségi gazdasági ágazat sérelme.

| (11) | A Bizottság megvizsgálta a kérelmezők által benyújtott bizonyítékokat, és azokat elegendőnek ítélte az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban történő felülvizsgálat megindításához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság 2007. július 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (12) kihirdetett hirdetményben bejelentette az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság megvizsgálta a kérelmezők által benyújtott bizonyítékokat, és azokat elegendőnek ítélte az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban történő felülvizsgálat megindításához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság 2007. július 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (12) kihirdetett hirdetményben bejelentette az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

| (12) | Meg kell jegyezni, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat kezdeményezése előtt, valamint az alaprendelet 10. cikkének (9) bekezdésével és 22. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság értesítette az indiai kormányt, hogy megfelelően alátámasztott felülvizsgálati kérelmet kapott, és konzultációra kérte fel az indiai kormányt annak érdekében, hogy a panasz tartalma tekintetében tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Az indiai kormány nem reagált a konzultációra való felhívásra. Az alábbiakban említett részleges időközi felülvizsgálattal összefüggésben hasonlóképpen felhívásra, majd konzultációra került sor az indiai hatóságokkal. Ez a konzultáció azonban nem vezetett kölcsönösen elfogadható megoldáshoz, amely garantálta volna, hogy nem kerül sor a felülvizsgálat megindítására. |
| --- | --- |

(12)

Meg kell jegyezni, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat kezdeményezése előtt, valamint az alaprendelet 10. cikkének (9) bekezdésével és 22. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság értesítette az indiai kormányt, hogy megfelelően alátámasztott felülvizsgálati kérelmet kapott, és konzultációra kérte fel az indiai kormányt annak érdekében, hogy a panasz tartalma tekintetében tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Az indiai kormány nem reagált a konzultációra való felhívásra. Az alábbiakban említett részleges időközi felülvizsgálattal összefüggésben hasonlóképpen felhívásra, majd konzultációra került sor az indiai hatóságokkal. Ez a konzultáció azonban nem vezetett kölcsönösen elfogadható megoldáshoz, amely garantálta volna, hogy nem kerül sor a felülvizsgálat megindítására.

1.3.   Részleges időközi felülvizsgálat

| (13) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2007. szeptember 29-én közzétett értesítéssel (13) (a továbbiakban: a 19. cikken alapuló, az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 19. cikkének értelmében saját kezdeményezésre a támogatás szintjére korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot indított, mivel elégséges nyilvánvaló bizonyíték állt a Bizottság rendelkezésére arról, hogy az intézkedések bevezetésének alapját képező támogatási körülmények megváltoztak, és hogy ezek a változások tartósnak bizonyultak. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2007. szeptember 29-én közzétett értesítéssel (13) (a továbbiakban: a 19. cikken alapuló, az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 19. cikkének értelmében saját kezdeményezésre a támogatás szintjére korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot indított, mivel elégséges nyilvánvaló bizonyíték állt a Bizottság rendelkezésére arról, hogy az intézkedések bevezetésének alapját képező támogatási körülmények megváltoztak, és hogy ezek a változások tartósnak bizonyultak.

| (14) | A felülvizsgálat hatálya a 19. cikken alapuló, eljárás megindításáról szóló értesítés mellékletében felsorolt Kokan vállalatra, valamint egyéb exportőrökre korlátozódott, amelyeket felkértek arra, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben szereplő feltételek mellett és határidő előtt jelentkezzenek. |
| --- | --- |

(14)

A felülvizsgálat hatálya a 19. cikken alapuló, eljárás megindításáról szóló értesítés mellékletében felsorolt Kokan vállalatra, valamint egyéb exportőrökre korlátozódott, amelyeket felkértek arra, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben szereplő feltételek mellett és határidő előtt jelentkezzenek.

1.4.   Vizsgálat

1.4.1.   Vizsgálati időszak

| (15) | A támogatás és a kár folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2006. április 1. és 2007. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A körülményeknek a részleges időközi felülvizsgálathoz vezető állítólagos megváltozásának a vizsgálata is erre az időszakra vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó felméréshez fontos tendenciák vizsgálata a 2003-tól a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(15)

A támogatás és a kár folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2006. április 1. és 2007. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A körülményeknek a részleges időközi felülvizsgálathoz vezető állítólagos megváltozásának a vizsgálata is erre az időszakra vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó felméréshez fontos tendenciák vizsgálata a 2003-tól a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

1.4.2.   A vizsgálatban érintett felek

| (16) | A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, importőröket, az ismert érintett felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló ország képviselőit, a kérelmezőt, valamint a közösségi gyártókat az intézkedés megszűnésével kapcsolatos felülvizsgálat és a részleges időközi felülvizsgálat megkezdéséről. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, importőröket, az ismert érintett felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló ország képviselőit, a kérelmezőt, valamint a közösségi gyártókat az intézkedés megszűnésével kapcsolatos felülvizsgálat és a részleges időközi felülvizsgálat megkezdéséről. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.

| (17) | Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és aki konkrét okokkal tudta indokolni, hogy miért szükséges a meghallgatása. |
| --- | --- |

(17)

Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és aki konkrét okokkal tudta indokolni, hogy miért szükséges a meghallgatása.

| (18) | A hatályvesztési felülvizsgálat keretében kérdőíveket küldtek minden ismert érintett félnek, nevezetesen a két közösségi gyártónak, az indiai exportáló gyártónak, valamint az ismert importőröknek és felhasználóknak, illetve az indiai kormánynak. A részleges időközi felülvizsgálat tekintetében az indiai exportáló gyártónak és az indiai kormánynak küldtek kérdőívet. |
| --- | --- |

(18)

A hatályvesztési felülvizsgálat keretében kérdőíveket küldtek minden ismert érintett félnek, nevezetesen a két közösségi gyártónak, az indiai exportáló gyártónak, valamint az ismert importőröknek és felhasználóknak, illetve az indiai kormánynak. A részleges időközi felülvizsgálat tekintetében az indiai exportáló gyártónak és az indiai kormánynak küldtek kérdőívet.

| (19) | A kérdőívre az indiai kormánytól, mindkét közösségi gyártótól és az érintett országbeli exportáló gyártótól, valamint négy felhasználótól érkezett válasz. Az importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre, illetve más importőrök sem szolgáltattak a Bizottság számára információt, vagy jelentkeztek a vizsgálatok folyamán. |
| --- | --- |

(19)

A kérdőívre az indiai kormánytól, mindkét közösségi gyártótól és az érintett országbeli exportáló gyártótól, valamint négy felhasználótól érkezett válasz. Az importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre, illetve más importőrök sem szolgáltattak a Bizottság számára információt, vagy jelentkeztek a vizsgálatok folyamán.

| (20) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a támogatás és az abból eredő károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza a Közösség érdekeit, valamint a támogatás állítólagosan módosított szintjét. E tekintetben a Bizottság ellenőrző látogatásokat tett az indiai kormánynál Delhiben, a maharashtrai kormánynál Mumbaiban, az indiai központi banknál Mumbaiban és a következő vállalatoknál:






  a) | Az indiai exportáló gyártó:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, India; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a támogatás és az abból eredő károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza a Közösség érdekeit, valamint a támogatás állítólagosan módosított szintjét. E tekintetben a Bizottság ellenőrző látogatásokat tett az indiai kormánynál Delhiben, a maharashtrai kormánynál Mumbaiban, az indiai központi banknál Mumbaiban és a következő vállalatoknál:

a)

Az indiai exportáló gyártó:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, India;

| b) | Közösségi gyártók:






  — | Ardenity, Givet, Franciaország, |
| --- | --- | --- |

b)

Közösségi gyártók:

—

Ardenity, Givet, Franciaország,

| — | CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugália; |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugália;

| c) | Felhasználók:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Németország, |
| --- | --- | --- |

c)

Felhasználók:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Németország,

| — | Robama SA, Palafolls, Spanyolország. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Spanyolország.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (21) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 2921 42 10 KN-kód (2921421060 TARIC-kód) alá tartozó, Indiából származó szulfanilsav (a továbbiakban: érintett termék). A szulfanilsav alapvetően kétféle, a tisztaság alapján meghatározott minőségben – a technikai és a tisztított minőségben – létezik. Emellett a tisztított minőséget néha a szulfanilsav sójának a formájában hozzák forgalomba. A szulfanilsav optikai fehérítők, beton adalékanyagok, élelmiszer-színezékek és színezőanyag-különlegességek előállításához használt nyersanyag. Noha a szulfanilsavnak különböző felhasználási területei léteznek, a felhasználók ésszerű keretek között minden minőségét és formáját egymással behelyettesíthetőnek tekintik, a legtöbb alkalmazási területen felváltva használják, ezért – mint az eredeti vizsgálatból is kiderült – egyetlen termékként kezelik. |
| --- | --- |

(21)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 2921 42 10 KN-kód (2921421060 TARIC-kód) alá tartozó, Indiából származó szulfanilsav (a továbbiakban: érintett termék). A szulfanilsav alapvetően kétféle, a tisztaság alapján meghatározott minőségben – a technikai és a tisztított minőségben – létezik. Emellett a tisztított minőséget néha a szulfanilsav sójának a formájában hozzák forgalomba. A szulfanilsav optikai fehérítők, beton adalékanyagok, élelmiszer-színezékek és színezőanyag-különlegességek előállításához használt nyersanyag. Noha a szulfanilsavnak különböző felhasználási területei léteznek, a felhasználók ésszerű keretek között minden minőségét és formáját egymással behelyettesíthetőnek tekintik, a legtöbb alkalmazási területen felváltva használják, ezért – mint az eredeti vizsgálatból is kiderült – egyetlen termékként kezelik.

2.2.   Hasonló termék

| (22) | Amint az eredeti vizsgálatban megállapították, a felülvizsgálatok megerősítették, hogy a szulfanilsav és sói pusztán árucikkek, minőségük és alapvető tulajdonságaik pedig a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az érintett exportáló gyártó által gyártott és belföldi piacán eladott, illetve harmadik országba exportált termékek, valamint a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (5) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(22)

Amint az eredeti vizsgálatban megállapították, a felülvizsgálatok megerősítették, hogy a szulfanilsav és sói pusztán árucikkek, minőségük és alapvető tulajdonságaik pedig a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az érintett exportáló gyártó által gyártott és belföldi piacán eladott, illetve harmadik országba exportált termékek, valamint a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (5) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

3.   A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

3.1.   Bevezetés

| (23) | A felülvizsgálati kérelemben szereplő információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő rendszereket vizsgálták meg, amelyek állítólag támogatást foglaltak magukban.






  — | Az eredeti vizsgálat során vizsgált támogatási rendszerek






  — | Országos szintű rendszerek






  a) | Exportfeldolgozó övezetrendszer (a továbbiakban: EPZ-rendszer)/Különleges gazdasági övezetek rendszere (a továbbiakban: SEZ-rendszer)/Exportorientált egységek rendszere (a továbbiakban: EOU-rendszer) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

A felülvizsgálati kérelemben szereplő információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő rendszereket vizsgálták meg, amelyek állítólag támogatást foglaltak magukban.

—

Az eredeti vizsgálat során vizsgált támogatási rendszerek

—

Országos szintű rendszerek

a)

Exportfeldolgozó övezetrendszer (a továbbiakban: EPZ-rendszer)/Különleges gazdasági övezetek rendszere (a továbbiakban: SEZ-rendszer)/Exportorientált egységek rendszere (a továbbiakban: EOU-rendszer)

| b) | Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás) (a továbbiakban: DEPB-rendszer) |
| --- | --- |

b)

Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás) (a továbbiakban: DEPB-rendszer)

| c) | Beruházási javak exportösztönzési rendszere (a továbbiakban: EPCG-rendszer) |
| --- | --- |

c)

Beruházási javak exportösztönzési rendszere (a továbbiakban: EPCG-rendszer)

| d) | Jövedelemadó-mentességi rendszer (a továbbiakban: ITE-rendszer) |
| --- | --- |

d)

Jövedelemadó-mentességi rendszer (a továbbiakban: ITE-rendszer)

| e) | Előzetes engedélyezési rendszer (a továbbiakban: AL-rendszer)/előzetes meghatalmazási rendszer (a továbbiakban: AA-rendszer) |
| --- | --- |

e)

Előzetes engedélyezési rendszer (a továbbiakban: AL-rendszer)/előzetes meghatalmazási rendszer (a továbbiakban: AA-rendszer)

| — | Regionális rendszerek






  f) | A maharashtrai kormány ösztönzőcsomag-rendszere (a továbbiakban: PSI) |
| --- | --- | --- |

—

Regionális rendszerek

f)

A maharashtrai kormány ösztönzőcsomag-rendszere (a továbbiakban: PSI)

| — | Az eredeti vizsgálat során nem vizsgált támogatási rendszerek






  — | Országos szintű rendszerek






  g) | Exporthitelrendszer (szállítás előtt és után) (a továbbiakban: ECS) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Az eredeti vizsgálat során nem vizsgált támogatási rendszerek

—

Országos szintű rendszerek

g)

Exporthitelrendszer (szállítás előtt és után) (a továbbiakban: ECS)

| (24) | A fentiekben megadott a), b), c) és e) rendszerek a külkereskedelemről (fejlesztésről és szabályozásról) szóló 1992. évi (1992/22. sz.) törvényen alapulnak, amely1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozó értesítéseket adjon ki. Ezeket „export- és importpolitikai” dokumentumok foglalják össze, amelyeket 2004. szeptember 1. óta „külkereskedelmi politikának” neveznek, és amelyet a Kereskedelmi Minisztérium ötévente tesz közzé és rendszeresen frissít. Ezen ügy felülvizsgálati időszaka vonatkozásában egy export- és importpolitikai dokumentum, a 2004. szeptember 1–2009. március 31. időszakra vonatkozó ötéves terv (a továbbiakban: a 2004–2009-es export-import politika) bír jelentőséggel. Emellett az indiai kormány az „Eljárási kézikönyv – 2004. szeptember 1-jétől2009. március 31-ig, I. kötet” című dokumentumban (a továbbiakban: a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötete) határozza meg a 2004–2009-es export-import politikára irányadó eljárásokat. |
| --- | --- |

(24)

A fentiekben megadott a), b), c) és e) rendszerek a külkereskedelemről (fejlesztésről és szabályozásról) szóló 1992. évi (1992/22. sz.) törvényen alapulnak, amely1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozó értesítéseket adjon ki. Ezeket „export- és importpolitikai” dokumentumok foglalják össze, amelyeket 2004. szeptember 1. óta „külkereskedelmi politikának” neveznek, és amelyet a Kereskedelmi Minisztérium ötévente tesz közzé és rendszeresen frissít. Ezen ügy felülvizsgálati időszaka vonatkozásában egy export- és importpolitikai dokumentum, a 2004. szeptember 1–2009. március 31. időszakra vonatkozó ötéves terv (a továbbiakban: a 2004–2009-es export-import politika) bír jelentőséggel. Emellett az indiai kormány az „Eljárási kézikönyv – 2004. szeptember 1-jétől2009. március 31-ig, I. kötet” című dokumentumban (a továbbiakban: a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötete) határozza meg a 2004–2009-es export-import politikára irányadó eljárásokat.

| (25) | A fenti d) pontban szereplő jövedelemadó-mentességi rendszer a jövedelemadóról szóló, 1961. évi törvényen alapul, amelyet a költségvetési törvény évente módosít. |
| --- | --- |

(25)

A fenti d) pontban szereplő jövedelemadó-mentességi rendszer a jövedelemadóról szóló, 1961. évi törvényen alapul, amelyet a költségvetési törvény évente módosít.

| (26) | Az f) pontban bemutatott rendszert Maharashtra állam irányítja, és a rendszer Maharashtra állam kormányának Ipari, Energiaügyi és Munkaügyi Minisztériumának rendeletein alapul. |
| --- | --- |

(26)

Az f) pontban bemutatott rendszert Maharashtra állam irányítja, és a rendszer Maharashtra állam kormányának Ipari, Energiaügyi és Munkaügyi Minisztériumának rendeletein alapul.

| (27) | A fenti g) pontban szereplő exporthitelrendszer a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek értelmében az Indiai Központi Bank (a továbbiakban: IKB) az exporthitelek területén utasíthatja a kereskedelmi bankokat. |
| --- | --- |

(27)

A fenti g) pontban szereplő exporthitelrendszer a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek értelmében az Indiai Központi Bank (a továbbiakban: IKB) az exporthitelek területén utasíthatja a kereskedelmi bankokat.

3.2.   Exportfeldolgozó övezetek rendszere (a továbbiakban: EPZ-rendszer)/Különleges gazdasági övezetek rendszere (a továbbiakban: SEZ-rendszer)/Exportorientált egységek rendszere (a továbbiakban: EOU-rendszer)

| (28) | Az a megállapítás született, hogy az együttműködő exportáló gyártó telephelye sem SEZ-rendszerbe, sem EPZ-rendszerbe nem tartozik. Az együttműködő exportáló gyártót azonban az EOU-rendszerben hozták létre, és kiegyenlítendő támogatásban részesült a felülvizsgálati időszakban. Az alábbi ismertetés és értékelés ezért csak az EOU-rendszerre vonatkozik. |
| --- | --- |

(28)

Az a megállapítás született, hogy az együttműködő exportáló gyártó telephelye sem SEZ-rendszerbe, sem EPZ-rendszerbe nem tartozik. Az együttműködő exportáló gyártót azonban az EOU-rendszerben hozták létre, és kiegyenlítendő támogatásban részesült a felülvizsgálati időszakban. Az alábbi ismertetés és értékelés ezért csak az EOU-rendszerre vonatkozik.

3.2.1.   Jogalap

| (29) | Az EOU-rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export-import politika 6. fejezete és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötete tartalmazza. |
| --- | --- |

(29)

Az EOU-rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export-import politika 6. fejezete és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötete tartalmazza.

3.2.2.   Jogosultság

| (30) | A kizárólag kereskedelemmel foglalkozó vállalatok kivételével minden olyan vállalat megalapítható EOU-rendszerben, amely elvileg vállalja, hogy az általa előállított összes árut, illetve szolgáltatást exportálja. Ahhoz, hogy az ipari szektor vállalatai jogosultak legyenek az EOU-rendszerre, a befektetett eszközök tekintetében el kell érniük a minimális befektetési küszöbértéket (10 millió indiai rúpia). |
| --- | --- |

(30)

A kizárólag kereskedelemmel foglalkozó vállalatok kivételével minden olyan vállalat megalapítható EOU-rendszerben, amely elvileg vállalja, hogy az általa előállított összes árut, illetve szolgáltatást exportálja. Ahhoz, hogy az ipari szektor vállalatai jogosultak legyenek az EOU-rendszerre, a befektetett eszközök tekintetében el kell érniük a minimális befektetési küszöbértéket (10 millió indiai rúpia).

3.2.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (31) | Indiában bárhol létre lehet hozni exportorientált egységeket. |
| --- | --- |

(31)

Indiában bárhol létre lehet hozni exportorientált egységeket.

| (32) | Az EOU-jogállás iránti kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia a következő öt évről, többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export tervezett értékéről, az importigényekről és a belföldi igényekről. Ha a hatóságok elfogadják a vállalat kérelmét, közlik a vállalattal ezen elfogadás feltételeit. Az EOU-rendszerben működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig érvényes. A megállapodás újabb időtartamokra megújítható. |
| --- | --- |

(32)

Az EOU-jogállás iránti kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia a következő öt évről, többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export tervezett értékéről, az importigényekről és a belföldi igényekről. Ha a hatóságok elfogadják a vállalat kérelmét, közlik a vállalattal ezen elfogadás feltételeit. Az EOU-rendszerben működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig érvényes. A megállapodás újabb időtartamokra megújítható.

| (33) | A 2004–2009-es export-import politika szerint az EOU alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel elérése, azaz a referencia-időszakban (5 év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét. |
| --- | --- |

(33)

A 2004–2009-es export-import politika szerint az EOU alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel elérése, azaz a referencia-időszakban (5 év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét.

| (34) | Az EOU-rendszerben működő egységek a következő engedményekre jogosultak:






  — | mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyóeszközök) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van, |
| --- | --- | --- |

(34)

Az EOU-rendszerben működő egységek a következő engedményekre jogosultak:

—

mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyóeszközök) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van,

| — | mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól, |
| --- | --- |

—

mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól,

| — | a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése, |
| --- | --- |

—

a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése,

| — | az export FOB-paritáson számított értékének 50 %-áig lehetőség a termelés egy részének belföldi értékesítésére a kedvezményes vám megfizetése mellett, a pozitív nettó valutabevétel teljesítésére is figyelemmel, |
| --- | --- |

—

az export FOB-paritáson számított értékének 50 %-áig lehetőség a termelés egy részének belföldi értékesítésére a kedvezményes vám megfizetése mellett, a pozitív nettó valutabevétel teljesítésére is figyelemmel,

| — | a hazai olajtársaságoktól beszerzett üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítése, |
| --- | --- |

—

a hazai olajtársaságoktól beszerzett üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítése,

| — | a jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza alapján mentesség az export értékesítésből befolyó nyereségre rendes körülmények között kivetett jövedelemadó fizetése alól a működés megkezdésétől számított tíz éven át, de legkésőbb 2010-ig, |
| --- | --- |

—

a jövedelemadóról szóló törvény 10B. szakasza alapján mentesség az export értékesítésből befolyó nyereségre rendes körülmények között kivetett jövedelemadó fizetése alól a működés megkezdésétől számított tíz éven át, de legkésőbb 2010-ig,

| — | lehetőség arra, hogy a törzsrészvények 100 %-a külföldi tulajdonban legyen. |
| --- | --- |

—

lehetőség arra, hogy a törzsrészvények 100 %-a külföldi tulajdonban legyen.

| (35) | Az e rendszerekbe tartozó egységek vámszabad egységek, amelyek működését a vámtörvény 65. szakaszának megfelelően vámtisztviselők felügyelik. |
| --- | --- |

(35)

Az e rendszerekbe tartozó egységek vámszabad egységek, amelyek működését a vámtörvény 65. szakaszának megfelelően vámtisztviselők felügyelik.

| (36) | A törvény értelmében ezek az egységek kötelesek az összes importról, valamennyi importált anyag elhasználásáról és felhasználásáról, valamint az összes exportról a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 6.11.1. szakaszával összhangban megfelelő nyilvántartást vezetni. Ezeket a dokumentumokat az elért haladásról szóló negyedéves és éves jelentések formájában rendszeresen be kell nyújtaniuk az illetékes hatóságoknak. |
| --- | --- |

(36)

A törvény értelmében ezek az egységek kötelesek az összes importról, valamennyi importált anyag elhasználásáról és felhasználásáról, valamint az összes exportról a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 6.11.1. szakaszával összhangban megfelelő nyilvántartást vezetni. Ezeket a dokumentumokat az elért haladásról szóló negyedéves és éves jelentések formájában rendszeresen be kell nyújtaniuk az illetékes hatóságoknak.

| (37) | Azonban a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 6.11.2. szakasza értelmében „[az exportorientált egységek] egyáltalán nem kötelesek valamennyi importszállítmányukat összekapcsolni annak exportmegfelelőjével, más egységekre történő átruházásokkal, belföldi díjzónában történő eladásokkal vagy készletekkel”. |
| --- | --- |

(37)

Azonban a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 6.11.2. szakasza értelmében „[az exportorientált egységek] egyáltalán nem kötelesek valamennyi importszállítmányukat összekapcsolni annak exportmegfelelőjével, más egységekre történő átruházásokkal, belföldi díjzónában történő eladásokkal vagy készletekkel”.

| (38) | A belföldi értékesítések feladása és nyilvántartása önbevallás alapján történik. Az exportorientált egységek exportszállítmányainak feladását egy olyan vám/jövedéki tisztviselő felügyeli, aki állandóan az exportorientált egységben teljesít szolgálatot. |
| --- | --- |

(38)

A belföldi értékesítések feladása és nyilvántartása önbevallás alapján történik. Az exportorientált egységek exportszállítmányainak feladását egy olyan vám/jövedéki tisztviselő felügyeli, aki állandóan az exportorientált egységben teljesít szolgálatot.

| (39) | Jelen esetben az együttműködő exportáló gyártó az áruk jövedékiadó-mentes belföldi beszerzésére, a központi forgalmi adó visszatérítésére és a hazai olajtársaságoktól beszerzett üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítésére használta a rendszert. A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett exportáló gyártó nem vette igénybe az EOU-rendszer jövedelemadó-mentességgel kapcsolatos rendelkezései által nyújtott kedvezményeket. |
| --- | --- |

(39)

Jelen esetben az együttműködő exportáló gyártó az áruk jövedékiadó-mentes belföldi beszerzésére, a központi forgalmi adó visszatérítésére és a hazai olajtársaságoktól beszerzett üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítésére használta a rendszert. A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett exportáló gyártó nem vette igénybe az EOU-rendszer jövedelemadó-mentességgel kapcsolatos rendelkezései által nyújtott kedvezményeket.

3.2.4.   Az exportorientált egységgel kapcsolatban levont következtetések

| (40) | A belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó megfizetése alóli mentesség esetében az a megállapítás született, hogy a nem exportorientált egységek vásárlásai után befizetett jövedéki adó egyfajta jóváírásként használható fel a saját jövőbeli adókötelezettségek fedezésére, pl. a belföldi értékesítés után fizetendő jövedéki adó fedezeteként (az úgynevezett „CENVAT-mechanizmus”). Következésképpen a beszerzések után megfizetett jövedéki adó nem végleges. A „CENVAT-jóváírással” csak a hozzáadott értékre eső adó végeleges, a felhasznált anyagokra eső nem. Így az exportorientált egységek beszerzéseire kivetett jövedéki adó alóli mentesség biztosításával a kormányzat nem esik el további jövedelemtől, következésképpen az exportorientált egységnek nem keletkezik további gazdasági előnye. |
| --- | --- |

(40)

A belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó megfizetése alóli mentesség esetében az a megállapítás született, hogy a nem exportorientált egységek vásárlásai után befizetett jövedéki adó egyfajta jóváírásként használható fel a saját jövőbeli adókötelezettségek fedezésére, pl. a belföldi értékesítés után fizetendő jövedéki adó fedezeteként (az úgynevezett „CENVAT-mechanizmus”). Következésképpen a beszerzések után megfizetett jövedéki adó nem végleges. A „CENVAT-jóváírással” csak a hozzáadott értékre eső adó végeleges, a felhasznált anyagokra eső nem. Így az exportorientált egységek beszerzéseire kivetett jövedéki adó alóli mentesség biztosításával a kormányzat nem esik el további jövedelemtől, következésképpen az exportorientált egységnek nem keletkezik további gazdasági előnye.

| (41) | Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a központi forgalmi adó visszatérítése és a hazai olajtársaságoktól beszerzett üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítése támogatásnak minősül. Az ezen rendszer hiányában egyébként esedékes kormányzati bevételek kiesnek, így az exportorientált egység az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint kedvezményben részesül, mert a központi forgalmi adó és az üzemanyag után egyébként fizetendő adók visszatérítésével javul a likviditása. A támogatások jogilag az exportteljesítménytől függnek, ezáltal az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendők. Az exportorientált egységek számára a 2002–2007-es export-import politika 6.1. pontjában meghatározott exportcélkitűzés elengedhetetlen feltétele az ösztönzők elnyerésének. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a központi forgalmi adó visszatérítése és a hazai olajtársaságoktól beszerzett üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítése támogatásnak minősül. Az ezen rendszer hiányában egyébként esedékes kormányzati bevételek kiesnek, így az exportorientált egység az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint kedvezményben részesül, mert a központi forgalmi adó és az üzemanyag után egyébként fizetendő adók visszatérítésével javul a likviditása. A támogatások jogilag az exportteljesítménytől függnek, ezáltal az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendők. Az exportorientált egységek számára a 2002–2007-es export-import politika 6.1. pontjában meghatározott exportcélkitűzés elengedhetetlen feltétele az ösztönzők elnyerésének.

3.2.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (42) | A támogatás összegét a felülvizsgálati időszak során a helyben beszerzett áruk után megfizetett és visszatérített központi forgalmi adó és a helyben beszerzett üzemanyag után megfizetett és részlegesen visszatérített adók alapján számolták ki. A támogatási összeg (számláló) kiszámításakor a támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban levonták ebből az összegből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget osztották fel a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. Az így kapott támogatási kulcs 3,2 % volt. |
| --- | --- |

(42)

A támogatás összegét a felülvizsgálati időszak során a helyben beszerzett áruk után megfizetett és visszatérített központi forgalmi adó és a helyben beszerzett üzemanyag után megfizetett és részlegesen visszatérített adók alapján számolták ki. A támogatási összeg (számláló) kiszámításakor a támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban levonták ebből az összegből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget osztották fel a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. Az így kapott támogatási kulcs 3,2 % volt.

3.3.   Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás, DEPBS)

3.3.1.   Jogalap

| (43) | A DEPBS részletes leírását a 2004–2009-es export-import politika 4.3. szakasza és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.37–4.53. szakaszai tartalmazzák. |
| --- | --- |

(43)

A DEPBS részletes leírását a 2004–2009-es export-import politika 4.3. szakasza és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.37–4.53. szakaszai tartalmazzák.

3.3.2.   Ténymegállapítások

| (44) | Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült a DEPBS keretében. Ezért ezen vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(44)

Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült a DEPBS keretében. Ezért ezen vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni ezt a rendszert.

3.4.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (EPCG-rendszer)

3.4.1.   Jogalap

| (45) | Az EPCG-rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export-import politika 5. fejezete és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 5. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(45)

Az EPCG-rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export-import politika 5. fejezete és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 5. fejezete tartalmazza.

3.4.2.   Ténymegállapítások

| (46) | Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az EPCG-rendszer keretében. Ezért ezen vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(46)

Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az EPCG-rendszer keretében. Ezért ezen vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni ezt a rendszert.

3.5.   Jövedelemadó-mentességi rendszer (a továbbiakban: ITE-rendszer)

| (47) | Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az ITE-rendszer keretében. Ezért úgy ítélték meg, hogy ezen vizsgálat keretében nem kell tovább elemezni ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(47)

Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az ITE-rendszer keretében. Ezért úgy ítélték meg, hogy ezen vizsgálat keretében nem kell tovább elemezni ezt a rendszert.

3.6.   Előzetes engedélyezési rendszer (a továbbiakban: AL-rendszer)/előzetes meghatalmazási rendszer (a továbbiakban: AA-rendszer)

3.6.1.   Jogalap

| (48) | A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export-import politika 4.1–4.1.14. szakaszai és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.1–4.30. szakaszai tartalmazzák. A rendszer neve 2006. április 1-jétől előzetes meghatalmazási rendszerre változott. |
| --- | --- |

(48)

A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export-import politika 4.1–4.1.14. szakaszai és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.1–4.30. szakaszai tartalmazzák. A rendszer neve 2006. április 1-jétől előzetes meghatalmazási rendszerre változott.

3.6.2.   Ténymegállapítások

| (49) | Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az AA-rendszer keretében. Ezért úgy ítélték meg, hogy ezen vizsgálat keretében nem kell tovább elemezni ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(49)

Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az AA-rendszer keretében. Ezért úgy ítélték meg, hogy ezen vizsgálat keretében nem kell tovább elemezni ezt a rendszert.

3.7.   Maharashtra állam kormányának ösztönzőcsomag-rendszere

3.7.1.   Jogalap

| (50) | Az állam kevésbé fejlett területeinek iparosítása céljából Maharashtra állam kormánya 1964 óta az „ösztönzőcsomag-rendszer” néven ismert rendszer keretében ösztönzőket biztosít az állam fejlődő régióiban újonnan terjeszkedő egységek alapításához. A rendszert bevezetése óta számos alkalommal módosították, és a „2001-es rendszer”2001. április 1-jétől2006. március 31-ig működött, majd egy évvel, 2007. március 31-ig meghosszabbították. A Maharashtra állam kormánya által működtetett PSI több alrendszerből áll, amelyek közül a fontosabbak: i. a helyi adó visszatérítése, ii. a villamos energiát terhelő adó alóli mentesség és iii. a helyi forgalmi adó alóli mentesség/a helyi forgalmi adó halasztott fizetése. Maharashtra állam kormánya szerint a 2001-es rendszer nem foglalja magában az utóbbi adórendszert, azaz sem a forgalmi adó alóli mentességet, sem a forgalmi adó halasztott fizetését. A vizsgálat azonban azt állapította meg, hogy a „Jogosultsági igazolás” kimondja, hogy a jogosult vállalat jogosult a rendszer kedvezményeire. A vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó valójában csak a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő (és a fenti iii. pont részét képező) alrendszert vette igénybe. |
| --- | --- |

(50)

Az állam kevésbé fejlett területeinek iparosítása céljából Maharashtra állam kormánya 1964 óta az „ösztönzőcsomag-rendszer” néven ismert rendszer keretében ösztönzőket biztosít az állam fejlődő régióiban újonnan terjeszkedő egységek alapításához. A rendszert bevezetése óta számos alkalommal módosították, és a „2001-es rendszer”2001. április 1-jétől2006. március 31-ig működött, majd egy évvel, 2007. március 31-ig meghosszabbították. A Maharashtra állam kormánya által működtetett PSI több alrendszerből áll, amelyek közül a fontosabbak: i. a helyi adó visszatérítése, ii. a villamos energiát terhelő adó alóli mentesség és iii. a helyi forgalmi adó alóli mentesség/a helyi forgalmi adó halasztott fizetése. Maharashtra állam kormánya szerint a 2001-es rendszer nem foglalja magában az utóbbi adórendszert, azaz sem a forgalmi adó alóli mentességet, sem a forgalmi adó halasztott fizetését. A vizsgálat azonban azt állapította meg, hogy a „Jogosultsági igazolás” kimondja, hogy a jogosult vállalat jogosult a rendszer kedvezményeire. A vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó valójában csak a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő (és a fenti iii. pont részét képező) alrendszert vette igénybe.

3.7.2.   Jogosultság

| (51) | A szabály szerint a jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak az állam kevéssé fejlett területein kell befektetniük (amelyeket gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba osztanak: pl. kevéssé fejlett területek, kevésbé fejlett területek és legkevésbé területek), új ipari létesítmény alapításával vagy meglévő ipari létesítmény bővítésébe vagy diverzifikációjába történő nagymértékű tőkebefektetéssel. Az ösztönzők mértékének meghatározásakor a fő szempont annak a területnek a besorolása, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a befektetés nagysága. |
| --- | --- |

(51)

A szabály szerint a jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak az állam kevéssé fejlett területein kell befektetniük (amelyeket gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba osztanak: pl. kevéssé fejlett területek, kevésbé fejlett területek és legkevésbé területek), új ipari létesítmény alapításával vagy meglévő ipari létesítmény bővítésébe vagy diverzifikációjába történő nagymértékű tőkebefektetéssel. Az ösztönzők mértékének meghatározásakor a fő szempont annak a területnek a besorolása, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a befektetés nagysága.

3.7.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (52) | A Maharashtra állam kormánya által az együttműködő exportáló gyártónak kiállított Jogosultsági igazolás úgy rendelkezett, hogy a vállalat a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő alrendszer keretében a felmerülés évétől számított legfeljebb 12 évvel elhalaszthatta a belföldön realizált forgalma után felmerülő állami forgalmiadó-kötelezettség teljesítését. |
| --- | --- |

(52)

A Maharashtra állam kormánya által az együttműködő exportáló gyártónak kiállított Jogosultsági igazolás úgy rendelkezett, hogy a vállalat a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő alrendszer keretében a felmerülés évétől számított legfeljebb 12 évvel elhalaszthatta a belföldön realizált forgalma után felmerülő állami forgalmiadó-kötelezettség teljesítését.

3.7.4.   Következtetés

| (53) | A Maharashtra állam kormánya által nyújtott ösztönzőcsomag-rendszernek a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő alrendszere az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatást nyújt. A vizsgált alrendszer Maharashtra kormánya részéről pénzügyi hozzájárulást képez, mivel az engedmény elhalasztja Maharashtra állam kormánya egyébként esedékes bevételének beszedését. Ez a halasztás kedvezményt juttat a vállalatnak, mivel javítja a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(53)

A Maharashtra állam kormánya által nyújtott ösztönzőcsomag-rendszernek a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő alrendszere az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatást nyújt. A vizsgált alrendszer Maharashtra kormánya részéről pénzügyi hozzájárulást képez, mivel az engedmény elhalasztja Maharashtra állam kormánya egyébként esedékes bevételének beszedését. Ez a halasztás kedvezményt juttat a vállalatnak, mivel javítja a vállalat likviditását.

| (54) | Az alrendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek Maharashtra állam joghatósága alatt egy kijelölt földrajzi területen fektettek be. Nem elérhető az e területeken kívül található vállalatok számára. A kedvezmény szintje az érintett területtől függően különböző. A rendszer egyedi, és ennélfogva kiegyenlíthető az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(54)

Az alrendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek Maharashtra állam joghatósága alatt egy kijelölt földrajzi területen fektettek be. Nem elérhető az e területeken kívül található vállalatok számára. A kedvezmény szintje az érintett területtől függően különböző. A rendszer egyedi, és ennélfogva kiegyenlíthető az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

3.7.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (55) | A felülvizsgálati időszak alatt a rendszer halasztott adózási elemének keretében halasztott fizetésű állami forgalmi adók összege ugyanilyen összegű, Maharashtra állam kormánya által nyújtott kamatmentes kölcsönnek tekinthető. Ezért az együttműködő exportőr gyártó kedvezményét a felülvizsgálati időszak alatt a vállalat által hasonló összegű kereskedelmi hitel után fizetett kamatok alapján számolták ki. |
| --- | --- |

(55)

A felülvizsgálati időszak alatt a rendszer halasztott adózási elemének keretében halasztott fizetésű állami forgalmi adók összege ugyanilyen összegű, Maharashtra állam kormánya által nyújtott kamatmentes kölcsönnek tekinthető. Ezért az együttműködő exportőr gyártó kedvezményét a felülvizsgálati időszak alatt a vállalat által hasonló összegű kereskedelmi hitel után fizetett kamatok alapján számolták ki.

| (56) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a támogatási összeget (számláló) osztották fel a megfelelő nevezőre, azaz a vállalat által a felülvizsgálati időszak alatt megvalósított forgalomra, mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(56)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a támogatási összeget (számláló) osztották fel a megfelelő nevezőre, azaz a vállalat által a felülvizsgálati időszak alatt megvalósított forgalomra, mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (57) | A fentiek alapján a vállalat által ezen rendszer keretében kapott szubvenció mértéke 0,6 %. |
| --- | --- |

(57)

A fentiek alapján a vállalat által ezen rendszer keretében kapott szubvenció mértéke 0,6 %.

3.8.   Exporthitelrendszer (ECS)

3.8.1.   Jogalap

| (58) | A rendszert az Indiai Központi Bank (IKB) a „Master Circular IECD No. 02/04.02.02/2006-07” (Külföldi pénznemben nyújtott exporthitel) és a „Master Circular IECD No. 01/04.02.02/2006-07” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, amelynek valamennyi indiai kereskedelmi bank a címzettje. |
| --- | --- |

(58)

A rendszert az Indiai Központi Bank (IKB) a „Master Circular IECD No. 02/04.02.02/2006-07” (Külföldi pénznemben nyújtott exporthitel) és a „Master Circular IECD No. 01/04.02.02/2006-07” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, amelynek valamennyi indiai kereskedelmi bank a címzettje.

3.8.2.   Jogosultság

| (59) | Ezt a rendszert a gyártó exportőrök és az exportáló kereskedők jogosultak igénybe venni. Megállapították, hogy az együttműködő exportáló gyártó igénybe vette az ECS szerinti támogatásokat. |
| --- | --- |

(59)

Ezt a rendszert a gyártó exportőrök és az exportáló kereskedők jogosultak igénybe venni. Megállapították, hogy az együttműködő exportáló gyártó igénybe vette az ECS szerinti támogatásokat.

3.8.3.   Gyakorlati végrehajtás

| (60) | E rendszer keretében a kereskedelmi bankok által az exportőröknek adható exporthitelek vonatkozásában az IKB kötelező maximális kamatlábakat állapít meg indiai rúpiában és devizában egyaránt, „annak érdekében, hogy az exportőrök nemzetközileg is versenyképes kamatterhek mellett vehessenek igénybe hiteleket”. Az ECS két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, amely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az IKB továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra fordítsák. |
| --- | --- |

(60)

E rendszer keretében a kereskedelmi bankok által az exportőröknek adható exporthitelek vonatkozásában az IKB kötelező maximális kamatlábakat állapít meg indiai rúpiában és devizában egyaránt, „annak érdekében, hogy az exportőrök nemzetközileg is versenyképes kamatterhek mellett vehessenek igénybe hiteleket”. Az ECS két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, amely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az IKB továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra fordítsák.

| (61) | Az IKB körrendeleteinek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. |
| --- | --- |

(61)

Az IKB körrendeleteinek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg.

3.8.4.   Következtetések az ECS-ről

| (62) | Először is, az ECS-hitelnek az IKB körrendeletében rögzített kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az ilyen exportőrt. Csak olyan esetben következtettek előny biztosítására, amelyben megállapították ilyen kamatlábkülönbség létezését. Az IKB körrendelete szerint nyújtott hitelek és a kereskedelmi bankok „készpénzhitelei” kamatlábainak különbsége nem magyarázható a kereskedelmi bankok tisztán piaci magatartásával. |
| --- | --- |

(62)

Először is, az ECS-hitelnek az IKB körrendeletében rögzített kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az ilyen exportőrt. Csak olyan esetben következtettek előny biztosítására, amelyben megállapították ilyen kamatlábkülönbség létezését. Az IKB körrendelete szerint nyújtott hitelek és a kereskedelmi bankok „készpénzhitelei” kamatlábainak különbsége nem magyarázható a kereskedelmi bankok tisztán piaci magatartásával.

| (63) | Másrészt annak ellenére, hogy az ECS keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Az IKB államháztartási szerv, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében rögzített fogalommeghatározás értelmében „kormányzati szervnek” minősül. Az IKB 100 %-ban kormányzati tulajdonban van, közpolitikai célokat követ, pl. monetáris politika, vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. Az IKB az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett magánszervezeteket utasít, mivel a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy az IKB körrendeleteiben az exporthitelek vonatkozásában rögzített maximális kamatlábakat alkalmazzák, illetve az IKB rendelkezéseinek megfelelően a kereskedelmi bankoknak nettó bankhitel-állományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el, ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett – az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett – gyakorlattól. Ez a támogatás egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(63)

Másrészt annak ellenére, hogy az ECS keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Az IKB államháztartási szerv, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében rögzített fogalommeghatározás értelmében „kormányzati szervnek” minősül. Az IKB 100 %-ban kormányzati tulajdonban van, közpolitikai célokat követ, pl. monetáris politika, vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. Az IKB az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett magánszervezeteket utasít, mivel a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy az IKB körrendeleteiben az exporthitelek vonatkozásában rögzített maximális kamatlábakat alkalmazzák, illetve az IKB rendelkezéseinek megfelelően a kereskedelmi bankoknak nettó bankhitel-állományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el, ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett – az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett – gyakorlattól. Ez a támogatás egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében.

3.8.5.   A támogatás összegének kiszámítása

| (64) | A támogatás összegének kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat és azon kamatösszeg között jelentkezik, amelyet az adott vállalatnak a szokásos kereskedelmi hitelek esetében alkalmazott kamatlábbal kellett volna megfizetnie. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. A ECS szerinti kedvezményt igénybe vevő együttműködő exportáló gyártó 0,9 %-os támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(64)

A támogatás összegének kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat és azon kamatösszeg között jelentkezik, amelyet az adott vállalatnak a szokásos kereskedelmi hitelek esetében alkalmazott kamatlábbal kellett volna megfizetnie. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. A ECS szerinti kedvezményt igénybe vevő együttműködő exportáló gyártó 0,9 %-os támogatásban részesült.

3.9.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (65) | A felülvizsgálati időszak alatt a kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban értékarányosan kifejezve a vizsgált exportáló gyártó tekintetében 4,7 % volt. |
| --- | --- |

(65)

A felülvizsgálati időszak alatt a kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban értékarányosan kifejezve a vizsgált exportáló gyártó tekintetében 4,7 % volt.

| (66) | A rendelkezésre álló információk szerint a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportőr gyártó bonyolította le a szulfanilsav Indiából a Közösségbe irányuló kivitelének 100 %-át. Nem állt rendelkezésre olyan információ, amely szerint esetleg más létező exportáló gyártó támogatási szintje alacsonyabb lenne.













  RENDSZER
  VÁLLALAT | EOU (14) | DEPBS | EPCGS | ITES | ALS | Maharashtra állam rendszere | ECS (14) | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | nulla | nulla | nulla | nulla | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

A rendelkezésre álló információk szerint a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportőr gyártó bonyolította le a szulfanilsav Indiából a Közösségbe irányuló kivitelének 100 %-át. Nem állt rendelkezésre olyan információ, amely szerint esetleg más létező exportáló gyártó támogatási szintje alacsonyabb lenne.

RENDSZER

VÁLLALAT

EOU (14)

DEPBS

EPCGS

ITES

ALS

Maharashtra állam rendszere

ECS (14)

Összesen

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

nulla

nulla

nulla

nulla

0,6

0,9

4,7

3.10.   Következtetések a támogatás folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatban

| (67) | Az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a hatályos intézkedések lejárta a támogatás valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. |
| --- | --- |

(67)

Az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a hatályos intézkedések lejárta a támogatás valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

| (68) | Megállapították, hogy noha a hatályvesztési felülvizsgálat során meghatározott támogatási kulcs alacsonyabb, mint amit az eredeti vizsgálat során megállapítottak, az érintett termék indiai exportőre továbbra is élvezi az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását. Ami a felülvizsgálati időszak alatt vizsgált fő rendszert, azaz az EOU-rendszert illeti, az export-import politika értelmében az exportorientált egységek jogállása rendszeresen ismétlődő kedvezményt biztosít számukra, és nincs jele annak, hogy ezeket a programokat belátható időn belül fokozatosan megszüntetnék. Ilyen feltételek mellett egyértelmű, hogy az érintett termék exportőre továbbra is kiegyenlíthető támogatásban fog részesülni a jövőben. |
| --- | --- |

(68)

Megállapították, hogy noha a hatályvesztési felülvizsgálat során meghatározott támogatási kulcs alacsonyabb, mint amit az eredeti vizsgálat során megállapítottak, az érintett termék indiai exportőre továbbra is élvezi az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását. Ami a felülvizsgálati időszak alatt vizsgált fő rendszert, azaz az EOU-rendszert illeti, az export-import politika értelmében az exportorientált egységek jogállása rendszeresen ismétlődő kedvezményt biztosít számukra, és nincs jele annak, hogy ezeket a programokat belátható időn belül fokozatosan megszüntetnék. Ilyen feltételek mellett egyértelmű, hogy az érintett termék exportőre továbbra is kiegyenlíthető támogatásban fog részesülni a jövőben.

| (69) | Mivel bebizonyították, hogy a felülvizsgálat alatt folytatódott a támogatás, és valószínűleg a jövőben is folytatódni fog, a támogatás megismétlődése valószínűségének a kérdése immár lényegtelen. |
| --- | --- |

(69)

Mivel bebizonyították, hogy a felülvizsgálat alatt folytatódott a támogatás, és valószínűleg a jövőben is folytatódni fog, a támogatás megismétlődése valószínűségének a kérdése immár lényegtelen.

3.11.   A megváltozott körülmények tartós jellege

| (70) | Az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálták, hogy a támogatással kapcsolatos eredeti vizsgálathoz képest megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(70)

Az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálták, hogy a támogatással kapcsolatos eredeti vizsgálathoz képest megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e.

| (71) | Emlékeztetni kell arra, hogy más indiai exportőr együttműködésének a hiányában az időközi vizsgálat a Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd. támogatási szintjének vizsgálatára korlátozódik. |
| --- | --- |

(71)

Emlékeztetni kell arra, hogy más indiai exportőr együttműködésének a hiányában az időközi vizsgálat a Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd. támogatási szintjének vizsgálatára korlátozódik.

| (72) | Ami a megváltozott körülmények tartós jellegét illeti, a fenti (68) preambulumbekezdésben szereplő ténymegállapítások fényében az a következtetés született, hogy semmi nem indokolta azt a feltevést, hogy a megváltozott támogatási szint nem lesz tartós. |
| --- | --- |

(72)

Ami a megváltozott körülmények tartós jellegét illeti, a fenti (68) preambulumbekezdésben szereplő ténymegállapítások fényében az a következtetés született, hogy semmi nem indokolta azt a feltevést, hogy a megváltozott támogatási szint nem lesz tartós.

4.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (73) | A Közösségen belül két gyártó állít elő hasonló terméket; a becslések szerint az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében az ő termelésük alkotja a hasonló termék teljes közösségi termelését. |
| --- | --- |

(73)

A Közösségen belül két gyártó állít elő hasonló terméket; a becslések szerint az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében az ő termelésük alkotja a hasonló termék teljes közösségi termelését.

| (74) | Meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálathoz képest a „Sorochimie Chimie Fine” és a „Quimigal SA” elnevezésű vállalatok neve „Ardenity”-re illetve „CUF Químicos Industriais”-ra módosult. |
| --- | --- |

(74)

Meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálathoz képest a „Sorochimie Chimie Fine” és a „Quimigal SA” elnevezésű vállalatok neve „Ardenity”-re illetve „CUF Químicos Industriais”-ra módosult.

| (75) | Ez a két gyártó együttműködött a vizsgálatban, és támogatta a felülvizsgálat iránti kérelmet. Ezért az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének és 10. cikke (8) bekezdésének értelmében ezek a gyártók alkotják a közösségi gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(75)

Ez a két gyártó együttműködött a vizsgálatban, és támogatta a felülvizsgálat iránti kérelmet. Ezért az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének és 10. cikke (8) bekezdésének értelmében ezek a gyártók alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.

5.   A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

5.1.   Fogyasztás a közösségi piacon

| (76) | A Közösség nyilvánvaló fogyasztását a következők alapján vizsgálták:






  — | az érintett termék behozatala a közösségi piacra az Eurostattól származó adatok alapján, |
| --- | --- | --- |

(76)

A Közösség nyilvánvaló fogyasztását a következők alapján vizsgálták:

—

az érintett termék behozatala a közösségi piacra az Eurostattól származó adatok alapján,

| — | a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon lebonyolított teljes forgalom a kérdőívre adott válaszok alapján. |
| --- | --- |

—

a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon lebonyolított teljes forgalom a kérdőívre adott válaszok alapján.

| (77) | A felülvizsgálati időszak alatt a közösségi szulfanilsav-fogyasztás 10 000 tonna körül volt. A figyelembe vett időszak alatt 6 %-os fogyasztás-csökkenés volt megfigyelhető.
  1.   táblázat
  Fogyasztás a közösségi piacon | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fogyasztás (tonna) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Index | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

A felülvizsgálati időszak alatt a közösségi szulfanilsav-fogyasztás 10 000 tonna körül volt. A figyelembe vett időszak alatt 6 %-os fogyasztás-csökkenés volt megfigyelhető.

1.   táblázat

Fogyasztás a közösségi piacon

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Fogyasztás (tonna)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Index

100

98

102

93

94

5.1.1.   Az érintett országból származó jelenlegi behozatal

| (78) | A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében, valamint tekintettel arra, hogy a Kokannak tulajdonítható az Indiából származó behozatal 100 %-a, és arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat csupán két gyártóból áll, a 2–5. táblázatban indexált formában kellett bemutatni az adatokat. |
| --- | --- |

(78)

A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében, valamint tekintettel arra, hogy a Kokannak tulajdonítható az Indiából származó behozatal 100 %-a, és arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat csupán két gyártóból áll, a 2–5. táblázatban indexált formában kellett bemutatni az adatokat.

5.1.2.   A behozatal mennyisége és az érintett behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt

| (79) | Az Indiából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése az alábbi táblázatban szereplő adatok szerint alakult.
  2.   táblázat
  Az érintett országból származó behozatal










  Behozatal () | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Forrás: Eurostat |

(79)

Az Indiából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése az alábbi táblázatban szereplő adatok szerint alakult.

2.   táblázat

Az érintett országból származó behozatal

Behozatal ()

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Index

100

54

59

56

60

Forrás: Eurostat

3.   táblázat

Az érintett ország piaci részesedése

| Piaci részesedés | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Piaci részesedés

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Index

100

55

58

60

64

| (80) | Az érintett országból származó behozatal 40 %-kal csökkent 2003 és a felülvizsgálati időszak között, az Indiából származó behozatal piaci részesedése pedig 36 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(80)

Az érintett országból származó behozatal 40 %-kal csökkent 2003 és a felülvizsgálati időszak között, az Indiából származó behozatal piaci részesedése pedig 36 %-kal csökkent.

5.2.   Az érintett termék behozatali árának alakulása és árképzése

4.   táblázat

Az érintett behozatal árai

| Egységárak | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Forrás: Eurostat |

Egységárak

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Index

100

85

96

110

111

Forrás: Eurostat

| (81) | Az érintett, Indiából származó behozatal átlagára 11 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(81)

Az érintett, Indiából származó behozatal átlagára 11 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban.

| (82) | A felülvizsgálati időszakban tapasztalt alákínálás mértékének kiszámítása céljából a közösségi gazdasági ágazat nem kapcsolt fogyasztói számára kiajánlott gyártelepi árakat hasonlították össze az érintett ország közösségi határparitáson számított CIF-importáraival, melyeket a kirakodási ár figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítottak. Ez a kiigazítás az áraknak a szokásos vámmal és a behozatalt követően felmerülő költségekkel való megemelését jelentette. Az összehasonlításból az derült ki, hogy a kiigazított indiai árak nem kínálnak alá a közösségi gazdasági ágazat árainak. A megfigyelt áremelkedést és az alákínálás hiányát az intézkedések 2002-ben történt bevezetése óta az indiai exportőr árra vonatkozó számos kötelezettségvállalásának fényében kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(82)

A felülvizsgálati időszakban tapasztalt alákínálás mértékének kiszámítása céljából a közösségi gazdasági ágazat nem kapcsolt fogyasztói számára kiajánlott gyártelepi árakat hasonlították össze az érintett ország közösségi határparitáson számított CIF-importáraival, melyeket a kirakodási ár figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítottak. Ez a kiigazítás az áraknak a szokásos vámmal és a behozatalt követően felmerülő költségekkel való megemelését jelentette. Az összehasonlításból az derült ki, hogy a kiigazított indiai árak nem kínálnak alá a közösségi gazdasági ágazat árainak. A megfigyelt áremelkedést és az alákínálás hiányát az intézkedések 2002-ben történt bevezetése óta az indiai exportőr árra vonatkozó számos kötelezettségvállalásának fényében kell vizsgálni.

5.3.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

5.   táblázat

Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| A világ többi része | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal (Index) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Piaci részesedés (Index) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Index | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Forrás: Eurostat |

A világ többi része

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Behozatal (Index)

100

93

114

91

91

Piaci részesedés (Index)

100

95

112

98

97

Átlagár (EUR/tonna)

855

930

1 077

1 059

1 018

Index

100

109

126

124

119

Forrás: Eurostat

| (83) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Piaci részesedésük kis mértékben, 3 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt ennek a behozatalnak szinte a 100 %-a a fő kiviteli országoknak, nevezetesen az Amerikai Egyesült Államoknak (USA) és a Kínai Népköztársaságnak volt tulajdonítható. |
| --- | --- |

(83)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Piaci részesedésük kis mértékben, 3 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt ennek a behozatalnak szinte a 100 %-a a fő kiviteli országoknak, nevezetesen az Amerikai Egyesült Államoknak (USA) és a Kínai Népköztársaságnak volt tulajdonítható.

| (84) | Az egyéb harmadik országokból származó szulfanilsav árai általában alacsonyabbak a közösségi gazdasági ágazat árainál, sőt még az indiai áraknál is. Emlékeztetni kell arra, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szulfanilsav-behozatalra 2002-ben 21 %-os dömpingellenes vámot vetettek ki, amelyet egy abszorpcióellenes vizsgálatot követően 33,7 %-ra emeltek 2004-ben. |
| --- | --- |

(84)

Az egyéb harmadik országokból származó szulfanilsav árai általában alacsonyabbak a közösségi gazdasági ágazat árainál, sőt még az indiai áraknál is. Emlékeztetni kell arra, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szulfanilsav-behozatalra 2002-ben 21 %-os dömpingellenes vámot vetettek ki, amelyet egy abszorpcióellenes vizsgálatot követően 33,7 %-ra emeltek 2004-ben.

5.4.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.4.1.   Előzetes megjegyzések

| (85) | A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében a közösségi gazdasági ágazatot alkotó két vállalatra vonatkozó adatokat indexált formában kell bemutatni. |
| --- | --- |

(85)

A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében a közösségi gazdasági ágazatot alkotó két vállalatra vonatkozó adatokat indexált formában kell bemutatni.

| (86) | Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vizsgálat a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó valamennyi gazdasági tényezőre és mutatóra kiterjedt. |
| --- | --- |

(86)

Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vizsgálat a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó valamennyi gazdasági tényezőre és mutatóra kiterjedt.

5.4.2.   A közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó adatok

a)   Termelés, kiépített gyártókapacitás és kapacitáskihasználtság

6.   táblázat

Termelés, kiépített gyártókapacitás, kapacitáskihasználtság

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitás tonnában (index) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Termelés tonnában (index) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Kapacitáskihasználtság (index) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Kapacitás tonnában (index)

100

100

100

105

112

Termelés tonnában (index)

100

119

115

115

117

Kapacitáskihasználtság (index)

100

119

115

109

105

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai

| (87) | A közösségi gazdasági ágazat termelési szintje a felülvizsgálati időszakban 17 %-kal volt magasabb a figyelembe vett időszak elején mért szintnél. A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása is emelkedett 12 %-kal, mivel az egyik közösségi gyártó nagy tisztaságú szulfanilsav előállítása érdekében termelőeszköz-beruházással növelte kapacitását. Ez a két tényező együttesen a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználtságának emelkedéséhez vezetett a figyelembe vett időszak alatt. Azt is meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat kielégítő (75–80 % körüli) kapacitáskihasználtsági szintet ért el a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(87)

A közösségi gazdasági ágazat termelési szintje a felülvizsgálati időszakban 17 %-kal volt magasabb a figyelembe vett időszak elején mért szintnél. A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása is emelkedett 12 %-kal, mivel az egyik közösségi gyártó nagy tisztaságú szulfanilsav előállítása érdekében termelőeszköz-beruházással növelte kapacitását. Ez a két tényező együttesen a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználtságának emelkedéséhez vezetett a figyelembe vett időszak alatt. Azt is meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat kielégítő (75–80 % körüli) kapacitáskihasználtsági szintet ért el a felülvizsgálati időszak alatt.

b)   Készletek

| (88) | A közösségi gazdasági ágazat év végi készletszintje 22 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A készletszintek jelentősen estek 2004-ben és 2005-ben, majd fokozatosan emelkedtek 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt.
  7.   táblázat
  Záró készletvolumen | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek tonnában (index) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

(88)

A közösségi gazdasági ágazat év végi készletszintje 22 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A készletszintek jelentősen estek 2004-ben és 2005-ben, majd fokozatosan emelkedtek 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt.

7.   táblázat

Záró készletvolumen

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Készletek tonnában (index)

100

35

38

64

78

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai

c)   Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés

| (89) | A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal volt magasabb a felülvizsgálati időszakban, mint a figyelembe vett időszak elején. Mivel a közösségi fogyasztás 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt (lásd a fenti – preambulumbekezdést), a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 12 %-kal nőtt. Pontosabban a közösségi gazdasági ágazat körülbelül 7 százalékponttal növelte piaci részesedését a figyelembe vett időszakban. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt végig 50 % fölött volt.
  8.   táblázat
  Értékesítési volumenek és piaci részesedés | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen tonnában (index) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Piaci részesedés %-ban
  (index) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

(89)

A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal volt magasabb a felülvizsgálati időszakban, mint a figyelembe vett időszak elején. Mivel a közösségi fogyasztás 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt (lásd a fenti – preambulumbekezdést), a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 12 %-kal nőtt. Pontosabban a közösségi gazdasági ágazat körülbelül 7 százalékponttal növelte piaci részesedését a figyelembe vett időszakban. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt végig 50 % fölött volt.

8.   táblázat

Értékesítési volumenek és piaci részesedés

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen tonnában (index)

100

114

107

105

105

Piaci részesedés %-ban

(index)

100

116

105

113

112

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai

| (90) | Meg kell jegyezni, hogy a közösségi fogyasztás csökkenése 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt némiképp hatással volt a közösségi gazdasági ágazat növekedésére. A piaci részesedés növekedését szinte egyenlő mértékben magyarázza az értékesítési volumen növekedése és a figyelembe vett időszak végén tapasztalt mérsékeltebb fogyasztás. |
| --- | --- |

(90)

Meg kell jegyezni, hogy a közösségi fogyasztás csökkenése 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt némiképp hatással volt a közösségi gazdasági ágazat növekedésére. A piaci részesedés növekedését szinte egyenlő mértékben magyarázza az értékesítési volumen növekedése és a figyelembe vett időszak végén tapasztalt mérsékeltebb fogyasztás.

d)   A közösségi árakat befolyásoló tényezők

| (91) | A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árai jelentősen, 26 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszakban. Úgy tűnik, hogy a 2005. óta megfigyelt fejlemények különösen a 2004-ben a kínai behozatal ellen bevezetett abszorpcióellenes intézkedések hatását tükrözik. A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árai jelentősen növekedtek 2004 és 2005 között, azt követően pedig meglehetősen stabilizálódtak. Ez a növekedés azonban alacsonyabb mértékű volt, mint az anilin árának a növekedése, amely a szulfanilsav előállításához szükséges legfontosabb nyersanyag. Az anilint, amely egy benzolszármazék, és amely a teljes gyártási költségnek körülbelül 50 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt, körülbelül 45 %-os árnövekedés jellemezte a 2003 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban.
  9.   táblázat
  Eladási árak | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási ár (index) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

(91)

A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árai jelentősen, 26 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszakban. Úgy tűnik, hogy a 2005. óta megfigyelt fejlemények különösen a 2004-ben a kínai behozatal ellen bevezetett abszorpcióellenes intézkedések hatását tükrözik. A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árai jelentősen növekedtek 2004 és 2005 között, azt követően pedig meglehetősen stabilizálódtak. Ez a növekedés azonban alacsonyabb mértékű volt, mint az anilin árának a növekedése, amely a szulfanilsav előállításához szükséges legfontosabb nyersanyag. Az anilint, amely egy benzolszármazék, és amely a teljes gyártási költségnek körülbelül 50 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt, körülbelül 45 %-os árnövekedés jellemezte a 2003 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban.

9.   táblázat

Eladási árak

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Átlagos eladási ár (index)

100

104

124

125

126

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai

e)   Foglalkoztatás és termelékenység

| (92) | A foglalkoztatás szintje 9 %-kal csökkent 2003 és a felülvizsgálati időszak között, míg a termelés növekedett; ez a közösségi gazdasági ágazat termelékenységének és versenyképességének növekedését tükrözi. Ugyanezen időszak alatt azonban 15 %-kal nőtt az egy alkalmazottra eső átlagos bérköltség.
  10.   táblázat
  Foglalkoztatás és termelékenység | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottság (index) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Termelékenység (index) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Átlagos munkaerőköltség
  (index) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

(92)

A foglalkoztatás szintje 9 %-kal csökkent 2003 és a felülvizsgálati időszak között, míg a termelés növekedett; ez a közösségi gazdasági ágazat termelékenységének és versenyképességének növekedését tükrözi. Ugyanezen időszak alatt azonban 15 %-kal nőtt az egy alkalmazottra eső átlagos bérköltség.

10.   táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatottság (index)

100

96

96

98

91

Termelékenység (index)

100

125

120

117

129

Átlagos munkaerőköltség

(index)

100

82

94

106

115

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai

f)   Nyereségesség

11.   táblázat

Nyereségesség

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Index

100

–1 286

1 519

335

191

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai

| (93) | A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége – a 2005. évet kivéve – a forgalom 1 %-a körül vagy alatt volt. A közösségi gazdasági ágazatnak jelentős veszteségeket kellett elkönyvelnie 2004-ben; 2005-ben, 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt viszont nyereséget számolhatott el. Tekintettel arra, hogy 2003-ban rendkívül alacsony volt a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége, a figyelembe vett időszakban tapasztalt nyilvánvaló növekedés is csak olyan nyereségességi szinthez vezetett, amely még mindig messze esik az ebben az gazdasági ágazatban elfogadhatónak tekinthető szinttől. |
| --- | --- |

(93)

A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége – a 2005. évet kivéve – a forgalom 1 %-a körül vagy alatt volt. A közösségi gazdasági ágazatnak jelentős veszteségeket kellett elkönyvelnie 2004-ben; 2005-ben, 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt viszont nyereséget számolhatott el. Tekintettel arra, hogy 2003-ban rendkívül alacsony volt a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége, a figyelembe vett időszakban tapasztalt nyilvánvaló növekedés is csak olyan nyereségességi szinthez vezetett, amely még mindig messze esik az ebben az gazdasági ágazatban elfogadhatónak tekinthető szinttől.

| (94) | Megjegyezzük, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét a nyersanyagárak alakulása is befolyásolta. 2003 és a felülvizsgálati időszak között 25 %-kal növekedett az átlagos előállítási költség. Mint a fenti (91) preambulumbekezdésben említettük, az anilin a szulfanilsav-termelés kulcsfontosságú alapanyaga, amely a gyártási költség körülbelül felét teszi ki. Mivel 2004-ben jelentősen növekedtek az anilinárak, és a közösségi gazdasági ágazat nem tudta áthárítani ezt az árnövekedést a fogyasztókra, veszteséget kellett elkönyvelnie. 2005-ben javult a közösségi gazdasági ágazat helyzete, mivel stabilizálódtak az anilinárak, és a közösségi gazdasági ágazat is olyan mértékben emelni tudta a szulfanilsav árait, hogy fedezze a nyersanyagköltségek emelkedését. 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt az anilinárak újabb növekedésével szembesülő közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a fogalom 1 %-a alatti szintre csökkent. |
| --- | --- |

(94)

Megjegyezzük, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét a nyersanyagárak alakulása is befolyásolta. 2003 és a felülvizsgálati időszak között 25 %-kal növekedett az átlagos előállítási költség. Mint a fenti (91) preambulumbekezdésben említettük, az anilin a szulfanilsav-termelés kulcsfontosságú alapanyaga, amely a gyártási költség körülbelül felét teszi ki. Mivel 2004-ben jelentősen növekedtek az anilinárak, és a közösségi gazdasági ágazat nem tudta áthárítani ezt az árnövekedést a fogyasztókra, veszteséget kellett elkönyvelnie. 2005-ben javult a közösségi gazdasági ágazat helyzete, mivel stabilizálódtak az anilinárak, és a közösségi gazdasági ágazat is olyan mértékben emelni tudta a szulfanilsav árait, hogy fedezze a nyersanyagköltségek emelkedését. 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt az anilinárak újabb növekedésével szembesülő közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a fogalom 1 %-a alatti szintre csökkent.

g)   Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

12.   táblázat

Beruházások és a beruházások megtérülése

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (index) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Beruházások megtérülése
  (index) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Beruházások (index)

100

39

57

255

305

Beruházások megtérülése

(index)

100

–1 779

2 498

420

224

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai

| (95) | A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat további beruházásokat hajtott végre szulfanilsavval kapcsolatos tevékenységeibe. 2006-ban és a vizsgált időszak alatt az elsősorban a meglévő állóeszközök karbantartásához kapcsolódó beruházások mellett az egyik közösségi gyártó beruházásokat hajtott végre, hogy növelje nagy tisztaságú szulfanilsav-előállítási kapacitását. Azt azonban meg kell jegyezni, hogy ez az új kapacitás csak 2008-tól válik teljesen üzemképessé. |
| --- | --- |

(95)

A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat további beruházásokat hajtott végre szulfanilsavval kapcsolatos tevékenységeibe. 2006-ban és a vizsgált időszak alatt az elsősorban a meglévő állóeszközök karbantartásához kapcsolódó beruházások mellett az egyik közösségi gyártó beruházásokat hajtott végre, hogy növelje nagy tisztaságú szulfanilsav-előállítási kapacitását. Azt azonban meg kell jegyezni, hogy ez az új kapacitás csak 2008-tól válik teljesen üzemképessé.

| (96) | Mivel a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt mindvégig alacsony nyereségességi szintet ért el, a beruházások megtérülési indexe – amely a szulfanilsav termeléséhez igénybe vett eszközök nyitó és záró nettó könyv szerinti értéke átlagának százalékában fejezi ki az adózás előtti eredményt – szintén nagyon alacsony szinten maradt, nevezetesen 2 % körül a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(96)

Mivel a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt mindvégig alacsony nyereségességi szintet ért el, a beruházások megtérülési indexe – amely a szulfanilsav termeléséhez igénybe vett eszközök nyitó és záró nettó könyv szerinti értéke átlagának százalékában fejezi ki az adózás előtti eredményt – szintén nagyon alacsony szinten maradt, nevezetesen 2 % körül a felülvizsgálati időszak alatt.

| (97) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat tőkeigényét kedvezőtlenül érintette a nehéz pénzügyi helyzet. Annak ellenére, hogy az egyik közösségi gyártó egy nagy vállalatcsoport része, a tőkeigényeket nem mindig a kellő szinten elégítik ki, mivel a pénzügyi források e csoporton belül általában a legnyereségesebb egységekhez kerülnek. |
| --- | --- |

(97)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat tőkeigényét kedvezőtlenül érintette a nehéz pénzügyi helyzet. Annak ellenére, hogy az egyik közösségi gyártó egy nagy vállalatcsoport része, a tőkeigényeket nem mindig a kellő szinten elégítik ki, mivel a pénzügyi források e csoporton belül általában a legnyereségesebb egységekhez kerülnek.

h)   Pénzforgalom

| (98) | 2003 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen – 85 %-kal – csökkent a pénzforgalom, de még így is pozitív maradt. A pénzforgalom nem követi a nyereségesség tendenciáját, mivel olyan pénzmozgással nem járó tételek befolyásolták, mint az amortizáció és a készletmozgások.
  13.   táblázat
  Pénzforgalom










  Pénzforgalom | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai |

(98)

2003 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen – 85 %-kal – csökkent a pénzforgalom, de még így is pozitív maradt. A pénzforgalom nem követi a nyereségesség tendenciáját, mivel olyan pénzmozgással nem járó tételek befolyásolták, mint az amortizáció és a készletmozgások.

13.   táblázat

Pénzforgalom

Pénzforgalom

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Index

100

41

64

32

15

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai

5.5.   Következtetés

| (99) | 2003 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó mutatók legtöbbje kedvezően változott: az értékesítési volumen, a kapacitáskihasználtság, a termelési volumen, a zárókészletek, a termelékenység, a beruházások és a beruházások megtérülése. A nyereségesség azonban a forgalom 1 %-a alatt maradt a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(99)

2003 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó mutatók legtöbbje kedvezően változott: az értékesítési volumen, a kapacitáskihasználtság, a termelési volumen, a zárókészletek, a termelékenység, a beruházások és a beruházások megtérülése. A nyereségesség azonban a forgalom 1 %-a alatt maradt a felülvizsgálati időszakban.

| (100) | A közösségi gazdasági ágazat 2004-től a felülvizsgálati időszak végéig profitált a szulfanilsav egységárának növekedéséből. Az eladási árak emelkedése azonban nem tudta teljes mértékben ellensúlyozni az előállítási költségek emelkedését, így a haszonkulcsok csökkentek. |
| --- | --- |

(100)

A közösségi gazdasági ágazat 2004-től a felülvizsgálati időszak végéig profitált a szulfanilsav egységárának növekedéséből. Az eladási árak emelkedése azonban nem tudta teljes mértékben ellensúlyozni az előállítási költségek emelkedését, így a haszonkulcsok csökkentek.

| (101) | Emellett a közösségi fogyasztás csökkenése 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt némiképp akadályozta a közösségi gazdasági ágazat fellendülését. |
| --- | --- |

(101)

Emellett a közösségi fogyasztás csökkenése 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt némiképp akadályozta a közösségi gazdasági ágazat fellendülését.

| (102) | Összességében egyértelmű, hogy a szubvencióellenes intézkedések bevezetésének köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat stabilizálni tudta helyzetét, de a nyersanyagköltségek emelkedése miatt – amelyet a közösségi gazdasági ágazat nem tudott áthárítani a vevőire – nem tudta teljes mértékben ellensúlyozni hátrányos helyzetét. Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat új berendezésekbe kezdett beruházni a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(102)

Összességében egyértelmű, hogy a szubvencióellenes intézkedések bevezetésének köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat stabilizálni tudta helyzetét, de a nyersanyagköltségek emelkedése miatt – amelyet a közösségi gazdasági ágazat nem tudott áthárítani a vevőire – nem tudta teljes mértékben ellensúlyozni hátrányos helyzetét. Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat új berendezésekbe kezdett beruházni a figyelembe vett időszak alatt.

| (103) | A fenti elemzés fényében egyrészt felmerült, hogy a figyelembe vett időszak alatt kedvezően alakultak a volumenmutatók. Másrészt a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi mutatói, mint például a nyereségesség és a pénzforgalom, azt mutatták, hogy a közösségi gazdasági ágazat még mindig sebezhető gazdasági helyzetben van. Ezért az a következtetés született, hogy még nem épült fel teljes mértékben a számára káros támogatás hatásaiból. |
| --- | --- |

(103)

A fenti elemzés fényében egyrészt felmerült, hogy a figyelembe vett időszak alatt kedvezően alakultak a volumenmutatók. Másrészt a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi mutatói, mint például a nyereségesség és a pénzforgalom, azt mutatták, hogy a közösségi gazdasági ágazat még mindig sebezhető gazdasági helyzetben van. Ezért az a következtetés született, hogy még nem épült fel teljes mértékben a számára káros támogatás hatásaiból.

6.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

6.1.   Általános észrevételek

| (104) | Az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében elemezték annak a valószínűségét, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik a kár. E tekintetben különösen az érintett országból származó exportvolumen és árak valószínűsíthető alakulását, valamint az intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt valószínű hatásukat vizsgálták. |
| --- | --- |

(104)

Az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében elemezték annak a valószínűségét, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik a kár. E tekintetben különösen az érintett országból származó exportvolumen és árak valószínűsíthető alakulását, valamint az intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt valószínű hatásukat vizsgálták.

6.2.   Az érintett országból származó behozatal volumenének és árainak alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

| (105) | Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett országból származó behozatalnak még a szubvencióellenes intézkedések megléte mellett is 9,7 %-os piaci részesedése volt a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(105)

Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett országból származó behozatalnak még a szubvencióellenes intézkedések megléte mellett is 9,7 %-os piaci részesedése volt a felülvizsgálati időszak alatt.

| (106) | A vizsgálatból kiderült, hogy az együttműködő exportáló indiai gyártó jelentős, a közösségi fogyasztást több mint 30 %-kal meghaladó szabad kapacitással rendelkezik. Ez a kihasználatlan kapacitás azt jelzi, hogy az említett exportáló gyártónak módjában áll fokozni jelenlegi termelését, és ily módon megnövelni a Közösségbe irányuló szulfanilsav-kivitelét. |
| --- | --- |

(106)

A vizsgálatból kiderült, hogy az együttműködő exportáló indiai gyártó jelentős, a közösségi fogyasztást több mint 30 %-kal meghaladó szabad kapacitással rendelkezik. Ez a kihasználatlan kapacitás azt jelzi, hogy az említett exportáló gyártónak módjában áll fokozni jelenlegi termelését, és ily módon megnövelni a Közösségbe irányuló szulfanilsav-kivitelét.

| (107) | Az is megjegyzendő, hogy a közösségi fogyasztás kis mértékben csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és az elkövetkező években nem várható, hogy a kereslet akkora lesz, hogy fel tudja szívni az Indiából származó, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén esetlegesen megnövekedő behozatal többletét. Ebben az esetben az indiai szulfanilsav-kivitel nagy valószínűséggel kiszorítaná a közösségi gazdasági ágazat forgalmának nagy részét, mivel a behozatali árak valószínűleg alacsonyabbak lennének a közösségi gazdasági ágazat árainál. |
| --- | --- |

(107)

Az is megjegyzendő, hogy a közösségi fogyasztás kis mértékben csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és az elkövetkező években nem várható, hogy a kereslet akkora lesz, hogy fel tudja szívni az Indiából származó, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén esetlegesen megnövekedő behozatal többletét. Ebben az esetben az indiai szulfanilsav-kivitel nagy valószínűséggel kiszorítaná a közösségi gazdasági ágazat forgalmának nagy részét, mivel a behozatali árak valószínűleg alacsonyabbak lennének a közösségi gazdasági ágazat árainál.

| (108) | A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi piac továbbra is vonzó az indiai exportáló gyártó számára. Csakugyan kiderült, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló értékesítés exportátlagára lényegesen alacsonyabb, mint a Közösségbe irányuló kivitel átlagára. Azt, hogy az indiai exportárak esetében nem derült fény alákínálásra, az árra vonatkozó kötelezettségvállalások és ily módon az India tekintetében hatályban lévő intézkedések magyarázzák. Az indiai CIF-exportárak átlagban azonban még így is alacsonyabbnak bizonyultak a közösségi gazdasági ágazat átlagárainál (körülbelül 7 %-kal). |
| --- | --- |

(108)

A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi piac továbbra is vonzó az indiai exportáló gyártó számára. Csakugyan kiderült, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló értékesítés exportátlagára lényegesen alacsonyabb, mint a Közösségbe irányuló kivitel átlagára. Azt, hogy az indiai exportárak esetében nem derült fény alákínálásra, az árra vonatkozó kötelezettségvállalások és ily módon az India tekintetében hatályban lévő intézkedések magyarázzák. Az indiai CIF-exportárak átlagban azonban még így is alacsonyabbnak bizonyultak a közösségi gazdasági ágazat átlagárainál (körülbelül 7 %-kal).

| (109) | Ezért valószínű, hogy a hatályos intézkedések hiánya arra ösztönözné az indiai exportáló gyártót, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi árszintjénél lényegesen alacsonyabb árszintű, kihasználatlan kapacitásának jelentős részét kiaknázva az egyéb harmadik országokba irányuló kivitelét a vonzóbb közösségi piacra irányítsa át. |
| --- | --- |

(109)

Ezért valószínű, hogy a hatályos intézkedések hiánya arra ösztönözné az indiai exportáló gyártót, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi árszintjénél lényegesen alacsonyabb árszintű, kihasználatlan kapacitásának jelentős részét kiaknázva az egyéb harmadik országokba irányuló kivitelét a vonzóbb közösségi piacra irányítsa át.

6.3.   A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (110) | A fentiek arra engednek következtetni, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, az érintett országból a közösségi piacra irányuló behozatal nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben és a közösségi gazdasági ágazat árainál alacsonyabb, támogatott árakon történne. Ez minden valószínűség szerint árleszorító tendenciát indítana el a közösségi piacon, ami várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorolna a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. Ez főleg a részben a figyelembe vett időszak során elért fellendülést fordítaná a visszájára, ami a kár valószínű megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(110)

A fentiek arra engednek következtetni, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, az érintett országból a közösségi piacra irányuló behozatal nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben és a közösségi gazdasági ágazat árainál alacsonyabb, támogatott árakon történne. Ez minden valószínűség szerint árleszorító tendenciát indítana el a közösségi piacon, ami várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorolna a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. Ez főleg a részben a figyelembe vett időszak során elért fellendülést fordítaná a visszájára, ami a kár valószínű megismétlődéséhez vezetne.

7.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

7.1.   Bevezetés

| (111) | Az alaprendelet 31. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő szubvencióellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározásához az összes különböző érintett érdeket értékelték. |
| --- | --- |

(111)

Az alaprendelet 31. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő szubvencióellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározásához az összes különböző érintett érdeket értékelték.

| (112) | Az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, és így olyan helyzetet elemez, amelyben már szubvencióellenes intézkedéseket alkalmaznak, lehetővé kell, hogy tegye a jelenlegi szubvencióellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleg túlzottan kedvezőtlen hatásának a felmérését. |
| --- | --- |

(112)

Az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, és így olyan helyzetet elemez, amelyben már szubvencióellenes intézkedéseket alkalmaznak, lehetővé kell, hogy tegye a jelenlegi szubvencióellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleg túlzottan kedvezőtlen hatásának a felmérését.

| (113) | Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros támogatás várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel. |
| --- | --- |

(113)

Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros támogatás várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel.

7.2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (114) | Megalapozottan várható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válnak a jelenlegi intézkedések, és piaci részesedése visszanyerésével és nyereségességének fokozásával helyzete tovább javul. Amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazatot ismét kár éri az érintett országból támogatott áron történő, megnövekedett behozatal következtében, és jelenleg is törékeny pénzügyi helyzete tovább romlik. |
| --- | --- |

(114)

Megalapozottan várható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válnak a jelenlegi intézkedések, és piaci részesedése visszanyerésével és nyereségességének fokozásával helyzete tovább javul. Amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazatot ismét kár éri az érintett országból támogatott áron történő, megnövekedett behozatal következtében, és jelenleg is törékeny pénzügyi helyzete tovább romlik.

| (115) | Ez alapján arra lehet következtetni, hogy az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében állna. |
| --- | --- |

(115)

Ez alapján arra lehet következtetni, hogy az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében állna.

7.3.   Az importőrök érdeke

| (116) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapították: az intézkedések kivetése nem járna jelentős hatással a közösségi szulfanilsav-importőrökre. Ezt az együttműködésnek a vizsgálat során tapasztalt hiánya is megerősíteni látszik. Ezért nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely szerint az intézkedések kivetése ellentétes lenne az importőrök érdekeivel. |
| --- | --- |

(116)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapították: az intézkedések kivetése nem járna jelentős hatással a közösségi szulfanilsav-importőrökre. Ezt az együttműködésnek a vizsgálat során tapasztalt hiánya is megerősíteni látszik. Ezért nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely szerint az intézkedések kivetése ellentétes lenne az importőrök érdekeivel.

7.4.   A felhasználók érdeke

| (117) | A Bizottság 31 ismert felhasználónak küldött kérdőívet, akik közül csupán négy adott választ a kérdőívre. A kérdőívre három, optikai fehérítőt gyártó közösségi vállalattól és egy, színezőanyagokat gyártó vállalattól érkezett válasz. Azonban mindezen felhasználók által az intézkedések hatására és a szulfanilsavnak az előállítási költségeikben betöltött részarányára vonatkozóan szolgáltatott adatok nem voltak értelmezhetőek. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság 31 ismert felhasználónak küldött kérdőívet, akik közül csupán négy adott választ a kérdőívre. A kérdőívre három, optikai fehérítőt gyártó közösségi vállalattól és egy, színezőanyagokat gyártó vállalattól érkezett válasz. Azonban mindezen felhasználók által az intézkedések hatására és a szulfanilsavnak az előállítási költségeikben betöltött részarányára vonatkozóan szolgáltatott adatok nem voltak értelmezhetőek.

| (118) | Az érintett termékből e négy felhasználó által behozott összmennyiség a teljes közösségi behozatal 47,3 %-át jelentette. Ráadásul mivel ez a négy felhasználó jelentős mennyiségű szulfanilsavat vásárol a közösségi gazdasági ágazattól, a felülvizsgálati időszakban együttesen a közösségi fogyasztás 40 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(118)

Az érintett termékből e négy felhasználó által behozott összmennyiség a teljes közösségi behozatal 47,3 %-át jelentette. Ráadásul mivel ez a négy felhasználó jelentős mennyiségű szulfanilsavat vásárol a közösségi gazdasági ágazattól, a felülvizsgálati időszakban együttesen a közösségi fogyasztás 40 %-át képviselték.

| (119) | Három felhasználó ugyanazokat az érveket hozta fel az intézkedések fenntartása ellen, nevezetesen azt, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása nem elegendő a belföldi kereslet kielégítésére, és az intézkedések az ő versenyképességüket rontják a feldolgozott termékek vonatkozásában. A negyedik felhasználó nem nyilatkozott arról, hogy az intézkedések fenntartása mellett vagy ellen foglal állást. |
| --- | --- |

(119)

Három felhasználó ugyanazokat az érveket hozta fel az intézkedések fenntartása ellen, nevezetesen azt, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása nem elegendő a belföldi kereslet kielégítésére, és az intézkedések az ő versenyképességüket rontják a feldolgozott termékek vonatkozásában. A negyedik felhasználó nem nyilatkozott arról, hogy az intézkedések fenntartása mellett vagy ellen foglal állást.

| (120) | A közösségi piacon lévő kínálattal kapcsolatban figyelembe kell venni, hogy a közösségi gazdasági ágazat a közösségi fogyasztásnak körülbelül 80 %-át tudná kielégíteni a jelenlegi gyártási kapacitással. Azt is hangsúlyozni kell, hogy a közösségi gazdasági ágazat új létesítményberuházásokat hajtott végre, hogy növelje a nagy tisztaságú szulfanilsav-termelését. Az intézkedéseknek semmi esetre sem az a célja, hogy megakadályozzák az érintett országokból a közösségi piacra történő behozatalt, hanem az, hogy biztosítsák, hogy a behozatalra ne támogatott és kárt okozó árakon kerüljön sor. Ezért arra lehet számítani, hogy az érintett országból továbbra is érkezik majd behozatal a piacra, ahogyan az intézkedések 2002-ben történt bevezetését követően is történt. |
| --- | --- |

(120)

A közösségi piacon lévő kínálattal kapcsolatban figyelembe kell venni, hogy a közösségi gazdasági ágazat a közösségi fogyasztásnak körülbelül 80 %-át tudná kielégíteni a jelenlegi gyártási kapacitással. Azt is hangsúlyozni kell, hogy a közösségi gazdasági ágazat új létesítményberuházásokat hajtott végre, hogy növelje a nagy tisztaságú szulfanilsav-termelését. Az intézkedéseknek semmi esetre sem az a célja, hogy megakadályozzák az érintett országokból a közösségi piacra történő behozatalt, hanem az, hogy biztosítsák, hogy a behozatalra ne támogatott és kárt okozó árakon kerüljön sor. Ezért arra lehet számítani, hogy az érintett országból továbbra is érkezik majd behozatal a piacra, ahogyan az intézkedések 2002-ben történt bevezetését követően is történt.

| (121) | Azt is meg kell jegyezni, hogy manapság a szulfanilsav-termelés a Közösségen kívül csupán a világ néhány országára korlátozódik, mint például India, a Kínai Népköztársaság és az USA. Ezért fontos, hogy a közösségi gazdasági ágazat hatékony versenyfeltételek mellett működhessen, hogy a belföldi termékkínálat továbbra is a Közösség összes felhasználójának rendelkezésére álljon. |
| --- | --- |

(121)

Azt is meg kell jegyezni, hogy manapság a szulfanilsav-termelés a Közösségen kívül csupán a világ néhány országára korlátozódik, mint például India, a Kínai Népköztársaság és az USA. Ezért fontos, hogy a közösségi gazdasági ágazat hatékony versenyfeltételek mellett működhessen, hogy a belföldi termékkínálat továbbra is a Közösség összes felhasználójának rendelkezésére álljon.

| (122) | A felhasználók versenyképességének vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy ezen vizsgálat keretében a felhasználóktól megszerzett információk hiánya ellenére az eredeti vizsgálatban kiderült, hogy a szubvencióellenes intézkedések kevesebb mint 1 %-kal növelik a szulfanilsavat tartalmazó optikai fehérítők és színezőanyagok összköltségét. |
| --- | --- |

(122)

A felhasználók versenyképességének vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy ezen vizsgálat keretében a felhasználóktól megszerzett információk hiánya ellenére az eredeti vizsgálatban kiderült, hogy a szubvencióellenes intézkedések kevesebb mint 1 %-kal növelik a szulfanilsavat tartalmazó optikai fehérítők és színezőanyagok összköltségét.

| (123) | A fentiek alapján – az eredeti vizsgálat során levont következtetéshez hasonlóan – a hatályvesztési felülvizsgálat keretein belül is az a vélemény alakult ki, hogy az intézkedések fenntartása nem járna jelentősen kedvezőtlen hatással a felhasználók helyzetére. |
| --- | --- |

(123)

A fentiek alapján – az eredeti vizsgálat során levont következtetéshez hasonlóan – a hatályvesztési felülvizsgálat keretein belül is az a vélemény alakult ki, hogy az intézkedések fenntartása nem járna jelentősen kedvezőtlen hatással a felhasználók helyzetére.

7.5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (124) | A fentiekre való tekintettel az a következtetés vonható le, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi szubvencióellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(124)

A fentiekre való tekintettel az a következtetés vonható le, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi szubvencióellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának.

8.   KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

| (125) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a meglévő intézkedések fenntartását és módosítását szándékozik ajánlani. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy ismertessék észrevételeiket és kifejthessék véleményüket. Nem érkezett olyan jellegű észrevétel, mely befolyásolta volna a fent említett következtetéseket. |
| --- | --- |

(125)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a meglévő intézkedések fenntartását és módosítását szándékozik ajánlani. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy ismertessék észrevételeiket és kifejthessék véleményüket. Nem érkezett olyan jellegű észrevétel, mely befolyásolta volna a fent említett következtetéseket.

| (126) | A hatályvesztési felülvizsgálat keretében a támogatás folytatódásának valószínűsége, a károkozás megismétlődésének valószínűsége és a Közösség érdeke tárgyában megfogalmazott következtetésekre való tekintettel az Indiából származó szulfanilsav-behozatalra vonatkozó kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani, hogy el lehessen kerülni a közösségi gazdasági ágazatnak a szubvencionált behozatal által okozott kár megismétlődését. |
| --- | --- |

(126)

A hatályvesztési felülvizsgálat keretében a támogatás folytatódásának valószínűsége, a károkozás megismétlődésének valószínűsége és a Közösség érdeke tárgyában megfogalmazott következtetésekre való tekintettel az Indiából származó szulfanilsav-behozatalra vonatkozó kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani, hogy el lehessen kerülni a közösségi gazdasági ágazatnak a szubvencionált behozatal által okozott kár megismétlődését.

| (127) | Tekintettel az együttműködő exportáló indiai gyártó támogatási szintjére korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat ténymegállapításaira, helyénvalónak tekintendő az alkalmazandó kiegyenlítő vámtételt 7,1 %-ról 4,7 %-ra módosítani. Mivel a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó képviselte az Indiából a Közösségbe irányuló szulfanilsav-kivitel 100 %-át, helyénvalónak tekintendő ezt a vámtarifát alkalmazni a többi indiai gyártó által gyártott behozatalra is. A vámtétel nem alkalmazandó az érintett termék olyan behozatalára, amelyet olyan együttműködő exportáló gyártó gyárt és értékesít exportra, akitől a 2006/37/EK határozatban kötelezettségvállalást fogadtak el. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az indiai vállalattól elfogadott kötelezettségvállalás behozatali árminimumait úgy módosították, hogy tükrözzék az erre a vállalatra vonatkozó együttes (dömpingellenes és kiegyenlítő) vámtétel csökkenését. |
| --- | --- |

(127)

Tekintettel az együttműködő exportáló indiai gyártó támogatási szintjére korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat ténymegállapításaira, helyénvalónak tekintendő az alkalmazandó kiegyenlítő vámtételt 7,1 %-ról 4,7 %-ra módosítani. Mivel a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó képviselte az Indiából a Közösségbe irányuló szulfanilsav-kivitel 100 %-át, helyénvalónak tekintendő ezt a vámtarifát alkalmazni a többi indiai gyártó által gyártott behozatalra is. A vámtétel nem alkalmazandó az érintett termék olyan behozatalára, amelyet olyan együttműködő exportáló gyártó gyárt és értékesít exportra, akitől a 2006/37/EK határozatban kötelezettségvállalást fogadtak el. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az indiai vállalattól elfogadott kötelezettségvállalás behozatali árminimumait úgy módosították, hogy tükrözzék az erre a vállalatra vonatkozó együttes (dömpingellenes és kiegyenlítő) vámtétel csökkenését.

| (128) | A kiegyenlítő vámtétel módosítása hatással lesz majd a 1000/2008/EK rendeletben az Indiából származó szulfanilsav-behozatalra kivetett 18,3 %-os végleges dömpingellenes vámra, mivel ez utóbbit éppen azért igazították ki, hogy nehogy kétszer vegyék számításba az exporttámogatásokból származó előnyök hatásait (emlékeztetünk arra, hogy a végleges dömpingellenes vámot a dömpingkülönbözet alapján állapították meg, mivel ez utóbbi alacsonyabbnak bizonyult a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetnél). Az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése és a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömpingárak és exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezelésére. Az eredeti vizsgálat megállapította, hogy egyes vizsgált szubvenciórendszerek, amelyek a vizsgálat szerint kiegyenlíthetők, a szubvencióellenes alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében exportszubvenciónak minősülnek. Ezért ezek a szubvenciók hatással voltak az indiai exportáló gyártó exportárára, ami magasabb dömpingkülönbözethez vezetett. Ezért az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése értelmében a végleges dömpingellenes vámot úgy igazították ki, hogy tükrözze az exportszubvenciók hatását ellensúlyozó végleges kiegyenlítő vám kivetése után fennmaradó tényleges dömpingkülönbözetet (lásd az 1339/2002/EK rendelet (46) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(128)

A kiegyenlítő vámtétel módosítása hatással lesz majd a 1000/2008/EK rendeletben az Indiából származó szulfanilsav-behozatalra kivetett 18,3 %-os végleges dömpingellenes vámra, mivel ez utóbbit éppen azért igazították ki, hogy nehogy kétszer vegyék számításba az exporttámogatásokból származó előnyök hatásait (emlékeztetünk arra, hogy a végleges dömpingellenes vámot a dömpingkülönbözet alapján állapították meg, mivel ez utóbbi alacsonyabbnak bizonyult a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetnél). Az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése és a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömpingárak és exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezelésére. Az eredeti vizsgálat megállapította, hogy egyes vizsgált szubvenciórendszerek, amelyek a vizsgálat szerint kiegyenlíthetők, a szubvencióellenes alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében exportszubvenciónak minősülnek. Ezért ezek a szubvenciók hatással voltak az indiai exportáló gyártó exportárára, ami magasabb dömpingkülönbözethez vezetett. Ezért az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése értelmében a végleges dömpingellenes vámot úgy igazították ki, hogy tükrözze az exportszubvenciók hatását ellensúlyozó végleges kiegyenlítő vám kivetése után fennmaradó tényleges dömpingkülönbözetet (lásd az 1339/2002/EK rendelet (46) preambulumbekezdését).

| (129) | Következésképpen az Indiára vonatkozó végleges dömpingellenes vámtételt most úgy kell kiigazítani, hogy tekintetbe vegye a jelenlegi szubvencióellenes vizsgálat felülvizsgálati időszakában exportszubvenciókból származó előny felülvizsgált mértékét. Mivel a felülvizsgálati időszakban az exportszubvencióból származó előny 4,1 %-ot tett ki, az 1339/2002/EK tanácsi rendeletben eredetileg megállapított dömpingkülönbözet szintje pedig 24,6 % volt, a dömpingellenes vámtétel felülvizsgált szintjének 20,5 %-nak kellene lennie. A 1000/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(129)

Következésképpen az Indiára vonatkozó végleges dömpingellenes vámtételt most úgy kell kiigazítani, hogy tekintetbe vegye a jelenlegi szubvencióellenes vizsgálat felülvizsgálati időszakában exportszubvenciókból származó előny felülvizsgált mértékét. Mivel a felülvizsgálati időszakban az exportszubvencióból származó előny 4,1 %-ot tett ki, az 1339/2002/EK tanácsi rendeletben eredetileg megállapított dömpingkülönbözet szintje pedig 24,6 % volt, a dömpingellenes vámtétel felülvizsgált szintjének 20,5 %-nak kellene lennie. A 1000/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Tanács az ex 2921 42 10 KN-kód (2921421060 TARIC-kód) alá tartozó, Indiából származó szulfanilsav-behozatalra végleges kiegyenlítő vámot vet ki.

(2)   A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámtétel mértéke 4,7 %.

(3)   Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a végleges vámot nem kell alkalmazni a 2. cikk szerint szabad forgalomba hozott importra.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó, hatályban levő rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett, olyan vállalatok által számlázott behozatal, amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve az időről időre módosított 2006/37/EK határozatban szerepel, abban az esetben mentes az 1. cikkel kivetett kiegyenlítő vám alól, ha:

| — | az importált termékek gyártását, szállítását és számlázását az említett vállalatok végzik közvetlenül az első független közösségi vevő számára, valamint |
| --- | --- |

—

az importált termékek gyártását, szállítását és számlázását az említett vállalatok végzik közvetlenül az első független közösségi vevő számára, valamint

| — | ezekhez a behozatalokhoz kötelezettségvállalási, azaz olyan kereskedelmi számla is tartozik, mely tartalmazza legalább az e rendelet mellékletében szereplő adatokat és nyilatkozatot, valamint |
| --- | --- |

—

ezekhez a behozatalokhoz kötelezettségvállalási, azaz olyan kereskedelmi számla is tartozik, mely tartalmazza legalább az e rendelet mellékletében szereplő adatokat és nyilatkozatot, valamint

| — | a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. |
| --- | --- |

—

a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak.

(2)   A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik minden olyan esetben, amikor megállapítást nyer, hogy az 1. cikkben ismertetett és a vám fizetése alól az (1) bekezdésben felsorolt feltételek teljesítése esetén mentesített áruk e feltételek közül egynek vagy többnek nem felelnek meg. Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kötelezettségvállalási számla nem felel meg a melléklet rendelkezéseinek, vagy ha bebizonyosodik, hogy a kötelezettségvállalási számla nem hiteles, illetve ha a Bizottság a 384/96/EK rendelet 8. cikke (9) bekezdésével vagy az alaprendelet 13. cikke (9) bekezdésével összhangban visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását olyan rendelet vagy határozat formájában, amely (egy) meghatározott ügylet(ek)re vonatkozik, s amelyben a Bizottság a vonatkozó kötelezettségvállalási számlá(ka)t érvénytelennek nyilvánítja, azt úgy kell tekinteni, hogy az (1) bekezdésben megállapított második feltétel nem teljesül.

(3)   Az importőrök szokásos kereskedelmi kockázatként elfogadják, hogy ha a felek bármelyike az (1) bekezdésben felsorolt és a (2) bekezdésben meghatározott feltételek közül egyet vagy többet nem teljesít, az vámtartozás keletkezéséhez vezethet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (15) 201. cikke alapján. A keletkezett vámtartozást meg kell téríteni azt követően, hogy a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.

3. cikk

A 1000/2008/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben ismertetett termékek vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

| Ország | Végleges vám (%) |
| --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | 33,7 |
| India | 20,5” |

Ország

Végleges vám (%)

Kínai Népköztársaság

33,7

India

20,5”

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2008. október 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. KOUCHNER

---

(1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o.

1

(2)  HL L 196., 2002.7.25., 1. o.

2

(3)  HL L 196., 2002.7.25., 11. o.

3

(4)  HL L 196., 2002.7.25., 36. o.

4

(5)  HL L 80., 2004.3.18., 29. o.

5

(6)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

6

(7)  HL C 101., 2005.4.27., 34. o.

7

(8)  HL L 22., 2006.1.26., 52. o.

8

(9)  HL L 22., 2006.1.26., 5. o.

9

(10)  HL L 275., 2008.10.16., 1. o.

10

(11)  HL C 272., 2006.11.9., 18. o.

11

(12)  HL C 171., 2007.7.24., 14. o.

12

(13)  HL C 229., 2007.9.29., 9. o.

13

(14)  A csillaggal jelölt támogatások exporttámogatások.

14

(15)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

15

---

MELLÉKLET

A Közösségbe irányuló értékesítés során a vállalatnak a következő elemeket kell feltüntetnie a kötelezettségvállalás tárgyát képező szulfanilsavra vonatkozó kereskedelmi számlán:

| 1. | Címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA”. |
| --- | --- |

1.

Címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA”.

| 2. | A kereskedelmi számlát kiállító, a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2006/37/EK bizottsági határozat 1. cikkében említett vállalat neve. |
| --- | --- |

2.

A kereskedelmi számlát kiállító, a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2006/37/EK bizottsági határozat 1. cikkében említett vállalat neve.

| 3. | A kereskedelmi számla száma. |
| --- | --- |

3.

A kereskedelmi számla száma.

| 4. | A kereskedelmi számla kiállításának kelte. |
| --- | --- |

4.

A kereskedelmi számla kiállításának kelte.

| 5. | A TARIC kiegészítő kód, amely alapján a számlán szereplő áru a Közösség határán elvámolandó. |
| --- | --- |

5.

A TARIC kiegészítő kód, amely alapján a számlán szereplő áru a Közösség határán elvámolandó.

| 6. | Az áru pontos megnevezése, többek között:






  — | a kötelezettségvállaláshoz használt termékkódszám (PCN) (pl.: „PA99”, „PS85” vagy „TA98”), |
| --- | --- | --- |

6.

Az áru pontos megnevezése, többek között:

—

a kötelezettségvállaláshoz használt termékkódszám (PCN) (pl.: „PA99”, „PS85” vagy „TA98”),

| — | a PCN műszaki/fizikai adatai, pl. a „PA99” és „PS85” esetében fehér, nagy folyékonyságú por és a „TA98” esetében szürke, nagy folyékonyságú por, |
| --- | --- |

—

a PCN műszaki/fizikai adatai, pl. a „PA99” és „PS85” esetében fehér, nagy folyékonyságú por és a „TA98” esetében szürke, nagy folyékonyságú por,

| — | a vállalat termékkódszáma (CPC) (ha van ilyen), |
| --- | --- |

—

a vállalat termékkódszáma (CPC) (ha van ilyen),

| — | KN-kód, |
| --- | --- |

—

KN-kód,

| — | mennyiség (tonnában megadva). |
| --- | --- |

—

mennyiség (tonnában megadva).

| 7. | Az értékesítés feltételeinek leírása, beleértve:






  — | tonnánkénti ár, |
| --- | --- | --- |

7.

Az értékesítés feltételeinek leírása, beleértve:

—

tonnánkénti ár,

| — | a vonatkozó fizetési feltételek, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó fizetési feltételek,

| — | a vonatkozó szállítási feltételek, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó szállítási feltételek,

| — | árengedmények és visszatérítések összesen. |
| --- | --- |

—

árengedmények és visszatérítések összesen.

| 8. | A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amely részére a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező, árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította. |
| --- | --- |

8.

A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amely részére a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező, árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította.

| 9. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő áruknak az Európai Közösségbe közvetlen export útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2006/37/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

9.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő áruknak az Európai Közösségbe közvetlen export útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2006/37/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

---

| 17.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/21

---

A BIZOTTSÁG 1011/2008/EK RENDELETE

(2008. október 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. október 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 16-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 17.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/23

---

A BIZOTTSÁG 1012/2008/EK RENDELETE

(2008. október 14.)

a Lengyelország lobogója alatt közlekedő hajók által a Balti-tenger 25–32 alkörzetének közösségi vizein folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2007. november 26-i 1404/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2007. november 26-i 1404/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 14-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 312., 2007.11.30., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 01/BAL |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Állomány | COD/3DX32. |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Terület | A 25–32 alkörzet közösségi vizei |
| Időpont | 2008.9.26. |

Szám

01/BAL

Tagállam

Lengyelország

Állomány

COD/3DX32.

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Terület

A 25–32 alkörzet közösségi vizei

Időpont

2008.9.26.

---

| 17.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/25

---

A BIZOTTSÁG 1013/2008/EK RENDELETE

(2008. október 15.)

az Írország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VIIf és VIIg övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 15-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Írország |
| Állomány | SOL/7FG. |
| Faj | Közönséges nyelvhal (Solea solea) |
| Terület | ICES VIIf és VIIg övezet |
| Időpont | 2008.8.1. |

Szám

45/T&Q

Tagállam

Írország

Állomány

SOL/7FG.

Faj

Közönséges nyelvhal (Solea solea)

Terület

ICES VIIf és VIIg övezet

Időpont

2008.8.1.

---

| 17.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/27

---

A BIZOTTSÁG 1014/2008/EK RENDELETE

(2008. október 16.)

egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (České pivo (OFJ), Cebreiro (OEM))

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétette a Cseh Köztársaság kérelmét a „České pivo” elnevezés bejegyzésére, továbbá Spanyolország kérelmét a „Cebreiro” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétette a Cseh Köztársaság kérelmét a „České pivo” elnevezés bejegyzésére, továbbá Spanyolország kérelmét a „Cebreiro” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezéseket be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezéseket be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezések bejegyzésre kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 16-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 16., 2008.1.23., 14.o. (České pivo), HL C 16., 2008.1.23., 23. o. (Cebreiro).

2

---

MELLÉKLET

| 1. | A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek






  1.3. osztály | Sajtok |
| --- | --- | --- |

1.

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek

1.3. osztály

Sajtok

SPANYOLORSZÁG

Cebreiro (OEM)

| 2. | A rendelet I. mellékletében meghatározott élelmiszerek






  2.1. osztály | Sörök |
| --- | --- | --- |

2.

A rendelet I. mellékletében meghatározott élelmiszerek

2.1. osztály

Sörök

CSEHORSZÁG

České pivo (OFJ)

---

| 17.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/29

---

A BIZOTTSÁG 1015/2008/EK RENDELETE

(2008. október 16.)

a gabonaágazatban 2008. október 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1003/2008/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gabonaágazatban 2008. október 16-tól alkalmazandó behozatali vámokat a 1003/2008/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. |
| --- | --- |

(1)

A gabonaágazatban 2008. október 16-tól alkalmazandó behozatali vámokat a 1003/2008/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette.

| (2) | A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 euróval eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani a 1003/2008/EK rendeletben rögzített behozatali vámokat. |
| --- | --- |

(2)

A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 euróval eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani a 1003/2008/EK rendeletben rögzített behozatali vámokat.

| (3) | A 1003/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 1003/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 1003/2008/EK rendelet I. és II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Rendelkezéseit 2008. október 17-én kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 16-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

(3)  HL L 275., 2008.10.16., 34. o.

3

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2008. október 17-től alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 (2) |
| közepes minőségű | 0,00 (2) |
| gyenge minőségű | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | ROZS | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 8,68 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 19,11 (2) |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00 (2)

közepes minőségű

0,00 (2)

gyenge minőségű

0,00 (2)

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00 (2)

1002 00 00

ROZS

19,11 (2)

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

8,68

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (3)

8,68 (2)

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

19,11 (2)

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  A 608/2008/EK rendelet értelmében ennek a vámnak az alkalmazását felfüggesztették.

(3)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

2008. október 15.

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 4,76 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

195,25

112,11

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Öböl-beli árnövelés

—

16,98

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

4,76

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 17,80 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

19,27 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

17,80 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

IRÁNYMUTATÁSOK

Európai Központi Bank

| 17.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/32

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2008. szeptember 5.)

az Európai Központi Bank statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a Központi Bankok Európai Rendszerén belül a kormányzati pénzügyi statisztika területén belüli statisztikai információcsere eljárásairól szóló, 2005. február 17-i EKB/2005/5 iránymutatás módosításáról

(EKB/2008/7)

(2008/802/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak az Alapokmányára és különösen annak 5.1., 5.2., 12.1. és 14.3. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Bank statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a Központi Bankok Európai Rendszerén belül a kormányzati pénzügyi statisztika területén belüli statisztikai információcsere eljárásairól szóló, 2005. február 17-i EKB/2005/5 iránymutatás (1) előírja a tagállam nem rezidensei által tartott államadósságra vonatkozó adatok gyűjtését, az euroövezeten belüli és azon kívül rezidensek által tartott adósság szerinti bontásban. Ez lehetővé teszi a nem euroövezeti rezidensek által tartott, teljes euroövezeti államadósság összeállítását az euroövezeten belüli pozíciók konszolidálása révén. Erre 2008 márciusa óta nincs többé szükség, mivel az értékpapíronkénti adatgyűjtési rendszerek bevezetésével együttesen a Központi Értékpapír-adatbázis (CSDB) használatának eredményeként az euroövezeti nemzetközi befektetési pozíció részeként közzéteszik a nem euroövezeti rezidensek által tartott teljes euroövezeti államadósságot. A fizetésimérleg- és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikái, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése terén az Európai Központi Bank adatszolgáltatási követelményeiről szóló, 2004. július 16-i EKB/2004/15 iránymutatás (2) rendelkezik az e statisztikákhoz szükséges adatokról. Emellett az értékpapíronkénti adatgyűjtési rendszerek és a CSDB tervezett továbbfejlesztésének kellő időben lehetővé kell tennie a kormányzati értékpapírok állományairól ország és szektor szerinti további részletezés összeállítását. Ennélfogva, mivel „Az euroövezeten belüli nem rezidensek által tartott adósság”-ra és „Az euroövezeten kívüli nem rezidensek által tartott adósság”-ra való hivatkozásokra többé már nincsen szükség, ezeket az adatszolgáltatási teher legkisebbre csökkentése érdekében el kell hagyni az EKB/2005/5 iránymutatás I. és II. mellékletéből. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Bank statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a Központi Bankok Európai Rendszerén belül a kormányzati pénzügyi statisztika területén belüli statisztikai információcsere eljárásairól szóló, 2005. február 17-i EKB/2005/5 iránymutatás (1) előírja a tagállam nem rezidensei által tartott államadósságra vonatkozó adatok gyűjtését, az euroövezeten belüli és azon kívül rezidensek által tartott adósság szerinti bontásban. Ez lehetővé teszi a nem euroövezeti rezidensek által tartott, teljes euroövezeti államadósság összeállítását az euroövezeten belüli pozíciók konszolidálása révén. Erre 2008 márciusa óta nincs többé szükség, mivel az értékpapíronkénti adatgyűjtési rendszerek bevezetésével együttesen a Központi Értékpapír-adatbázis (CSDB) használatának eredményeként az euroövezeti nemzetközi befektetési pozíció részeként közzéteszik a nem euroövezeti rezidensek által tartott teljes euroövezeti államadósságot. A fizetésimérleg- és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikái, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése terén az Európai Központi Bank adatszolgáltatási követelményeiről szóló, 2004. július 16-i EKB/2004/15 iránymutatás (2) rendelkezik az e statisztikákhoz szükséges adatokról. Emellett az értékpapíronkénti adatgyűjtési rendszerek és a CSDB tervezett továbbfejlesztésének kellő időben lehetővé kell tennie a kormányzati értékpapírok állományairól ország és szektor szerinti további részletezés összeállítását. Ennélfogva, mivel „Az euroövezeten belüli nem rezidensek által tartott adósság”-ra és „Az euroövezeten kívüli nem rezidensek által tartott adósság”-ra való hivatkozásokra többé már nincsen szükség, ezeket az adatszolgáltatási teher legkisebbre csökkentése érdekében el kell hagyni az EKB/2005/5 iránymutatás I. és II. mellékletéből.

| (2) | A IV. mellékletben felsorolt eltérések 2008. szeptember végén lejárnak, ami a IV. mellékletet elavulttá teszi, |
| --- | --- |

(2)

A IV. mellékletben felsorolt eltérések 2008. szeptember végén lejárnak, ami a IV. mellékletet elavulttá teszi,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Az EKB/2005/5 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. és a II. melléklet helyébe ezen iránymutatás melléklete lép. |
| --- | --- |

1.

Az I. és a II. melléklet helyébe ezen iránymutatás melléklete lép.

| 2. | A IV. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A IV. mellékletet el kell hagyni.

2. cikk

Ez az iránymutatás 2008. október 1-jén lép hatályba.

3. cikk

Ez az iránymutatás valamennyi eurorendszer-beli központi bankra vonatkozik.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. szeptember 5-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 109., 2005.4.29., 81. o.

1

(2)  HL L 354., 2004.11.30., 34. o.

2

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK

A teljes adatsorozat bevételi és kiadási statisztikákból (1A., 1B. és 1C. táblázat), a hiány-adósság átvezetési statisztikákból (2A. és 2B. táblázat) és az adósságstatisztikákból (3A. és 3B. táblázat) áll. A kulcskategóriákat vastag betűvel tüntettük fel, a többi kategória pedig másodlagos. A részleges adatsorozatok legalább a bevételi és kiadási, a hiány-adósság átértékelési és az adósságstatisztikák kulcskategóriáit tartalmazzák. A kategóriák ellenkező rendelkezés hiányában az államháztartási szektorra utalnak.

BEVÉTELI ÉS KIADÁSI STATISZTIKÁK

1A.   táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Hiány (–) vagy többlet (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Központi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) | 2 |
| Tartományi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) | 3 |
| Helyi önkormányzatok hiánya (–) vagy többlete (+) | 4 |
| Társadalombiztosítási alapok hiánya (–) vagy többlete (+) | 5 |
| Elsődleges hiány (–) vagy többlet (+) | 6 = 1 + 26 |
| Teljes bevétel | 7 = 9 + 31 |
| Teljes kiadás | 8 = 21 + 33 |
| Folyó bevétel | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Közvetlen adók | 10 |
| amelyből vállalkozások által fizetett | 11 |
| amelyből háztartások által fizetett | 12 |
| Közvetett adók | 13 |
| amelyből hozzáadottérték-adó (héa) | 14 |
| Társadalombiztosítási hozzájárulások | 15 |
| amelyből a munkáltatók által fizetett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások | 16 |
| amelyből a munkavállalók által fizetett társadalombiztosítási hozzájárulások | 17 |
| Egyéb folyó bevétel | 18 |
| amelyből kapott kamatok | 19 |
| Árbevétel | 20 |
| Folyó kiadás | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Folyó transzferek | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Szociális kifizetések | 23 |
| Fizetett támogatások | 24 |
| Egyéb fizetett folyó transzferek | 25 |
| Fizetett kamat | 26 |
| Munkavállalói jövedelem | 27 |
| amelyből bérek és keresetek | 28 |
| Folyó termelőfelhasználás | 29 |
| Bruttó megtakarítás | 30 = 9 – 21 |
| Tőkebevétel | 31 |
| amelyből tőkeadók | 32 |
| Tőkekiadás | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Beruházás | 34 |
| Nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése | 35 |
| Fizetett tőketranszferek | 36 |
| Tájékoztató adatok |
| EDP hiány (–) vagy többlet (+) | 37 |
| EDP fizetett kamat | 38 |
| UMTS-engedélyek értékesítéséből befolyt összeg | 39 |
| Tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások | 40 |
| Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások | 41 |
| Bruttó hazai termék | 42 |
| Változatlan áras bruttó hazai termék | 43 |
| Változatlan áras kormányzati beruházás | 44 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Hiány (–) vagy többlet (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Központi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+)

2

Tartományi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+)

3

Helyi önkormányzatok hiánya (–) vagy többlete (+)

4

Társadalombiztosítási alapok hiánya (–) vagy többlete (+)

5

Elsődleges hiány (–) vagy többlet (+)

6 = 1 + 26

Teljes bevétel

7 = 9 + 31

Teljes kiadás

8 = 21 + 33

Folyó bevétel

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Közvetlen adók

10

amelyből vállalkozások által fizetett

11

amelyből háztartások által fizetett

12

Közvetett adók

13

amelyből hozzáadottérték-adó (héa)

14

Társadalombiztosítási hozzájárulások

15

amelyből a munkáltatók által fizetett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások

16

amelyből a munkavállalók által fizetett társadalombiztosítási hozzájárulások

17

Egyéb folyó bevétel

18

amelyből kapott kamatok

19

Árbevétel

20

Folyó kiadás

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Folyó transzferek

22 = 23 + 24 + 25

Szociális kifizetések

23

Fizetett támogatások

24

Egyéb fizetett folyó transzferek

25

Fizetett kamat

26

Munkavállalói jövedelem

27

amelyből bérek és keresetek

28

Folyó termelőfelhasználás

29

Bruttó megtakarítás

30 = 9 – 21

Tőkebevétel

31

amelyből tőkeadók

32

Tőkekiadás

33 = 34 + 35 + 36

Beruházás

34

Nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése

35

Fizetett tőketranszferek

36

Tájékoztató adatok

EDP hiány (–) vagy többlet (+)

37

EDP fizetett kamat

38

UMTS-engedélyek értékesítéséből befolyt összeg

39

Tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások

40

Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások

41

Bruttó hazai termék

42

Változatlan áras bruttó hazai termék

43

Változatlan áras kormányzati beruházás

44

1B.   táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Tagállamok befizetései az Európai Unió költségvetésébe | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók | 2 |
| amelyből az EU költségvetésébe fizetett hozzáadottérték-adó (héa) | 3 |
| A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett, nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók | 4 |
| A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett, egyéb folyó transzferek | 5 |
| amelyből az EU negyedik saját forrása | 6 |
| A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek | 7 |
| EU-kiadások a tagállamokban | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Az EU költségvetése által fizetett támogatások | 9 |
| Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek | 10 |
| Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett, folyó transzferek | 11 |
| A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek | 12 |
| Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett, folyó transzferek | 13 |
| Az EU költségvetéséből való nettó részesedés (nettó haszonélvező + , nettó befizető –) | 14 = 8 – 1 |
| Tájékoztató adat |
| Saját források beszedési költségei | 15 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Tagállamok befizetései az Európai Unió költségvetésébe

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók

2

amelyből az EU költségvetésébe fizetett hozzáadottérték-adó (héa)

3

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett, nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók

4

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett, egyéb folyó transzferek

5

amelyből az EU negyedik saját forrása

6

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek

7

EU-kiadások a tagállamokban

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Az EU költségvetése által fizetett támogatások

9

Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek

10

Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett, folyó transzferek

11

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek

12

Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett, folyó transzferek

13

Az EU költségvetéséből való nettó részesedés (nettó haszonélvező + , nettó befizető –)

14 = 8 – 1

Tájékoztató adat

Saját források beszedési költségei

15

1C.   táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Végső fogyasztási kiadás | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Egyéni fogyasztási kiadás | 2 |
| Kollektív fogyasztási kiadás | 3 |
| Munkavállalói jövedelem | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Folyó termelőfelhasználás | 5 = [1A.29] |
| Piaci termelőktől vásárolt természetbeni társadalmi transzferek | 6 |
| Állóeszközök értékcsökkenése | 7 |
| Befizetett termelési adók mínusz kapott támogatások | 8 |
| Nettó működési eredmény | 9 |
| Árbevétel | 10 = [1A.20] |
| Tájékoztató adat |
| Változatlan áras végső fogyasztási kiadás | 11 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Végső fogyasztási kiadás

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Egyéni fogyasztási kiadás

2

Kollektív fogyasztási kiadás

3

Munkavállalói jövedelem

4 = [1A.27]
   (1)

Folyó termelőfelhasználás

5 = [1A.29]

Piaci termelőktől vásárolt természetbeni társadalmi transzferek

6

Állóeszközök értékcsökkenése

7

Befizetett termelési adók mínusz kapott támogatások

8

Nettó működési eredmény

9

Árbevétel

10 = [1A.20]

Tájékoztató adat

Változatlan áras végső fogyasztási kiadás

11

HIÁNY-ADÓSSÁG ÁTVEZETÉSI STATISZTIKÁK

2A.   táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Hiány (–) vagy többlet (+) | 1=[1A.1] |
| Pénzügyi és nem pénzügyi számlák közötti kiigazítások | 2 = 1 – 3 |
| Pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel végzett nettó gazdasági műveletek | 3 = 4 – 15 |
| Tranzakciók pénzügyi eszközökkel (konszolidált) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Tranzakciók készpénzzel és betétekkel | 5 |
| Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövid és hosszú lejáratú értékpapírok | 6 |
| Tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel | 7 |
| Tranzakciók hitelekkel | 8 |
| Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel | 9 |
| Privatizációk | 10 |
| Tőkeinjekciók | 11 |
| Egyéb | 12 |
| Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel | 13 |
| amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek | 14 |
| Tranzakciók pénzügyi eszközökkel (konszolidált) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Tranzakciók készpénzzel és betétekkel | 16 |
| Tranzakciók nem részvény értékpapírokkal – rövid lejáratú értékpapírok | 17 |
| Tranzakciók nem részvény értékpapírokkal – hosszú lejáratú értékpapírok | 18 |
| Tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel | 19 |
| Tranzakciók hitelekkel | 20 |
| amelyből központi banki hitelek | 21 |
| Tranzakciók egyéb kötelezettségekkel | 22 |
| Tranzakciók pénzügyi eszközökkel (konszolidált)


  = államháztartás bruttó finanszírozási igénye (GGBR) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Tranzakciók hosszú lejáratú adósságinstrumentumokkal | 24 |
| Tranzakciók nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal | 25 |
| Tranzakciók részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal
   (2) | 26 |
| Tranzakciók nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal | 27 |
| Egyéb állományváltozások | 28 = 29 + 32 |
| Adósság átértékelési változása | 29 = 30 + 31 |
| Devizatartási nyereség és veszteség | 30 |
| Egyéb átértékelési hatások – névérték | 31 |
| Az adósságállomány egyéb volumenváltozásai | 32 |
| Adósságváltozás | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Hiány (–) vagy többlet (+)

1=[1A.1]

Pénzügyi és nem pénzügyi számlák közötti kiigazítások

2 = 1 – 3

Pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel végzett nettó gazdasági műveletek

3 = 4 – 15

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel (konszolidált)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel

5

Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövid és hosszú lejáratú értékpapírok

6

Tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel

7

Tranzakciók hitelekkel

8

Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel

9

Privatizációk

10

Tőkeinjekciók

11

Egyéb

12

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel

13

amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek

14

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel (konszolidált)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel

16

Tranzakciók nem részvény értékpapírokkal – rövid lejáratú értékpapírok

17

Tranzakciók nem részvény értékpapírokkal – hosszú lejáratú értékpapírok

18

Tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel

19

Tranzakciók hitelekkel

20

amelyből központi banki hitelek

21

Tranzakciók egyéb kötelezettségekkel

22

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel (konszolidált)

= államháztartás bruttó finanszírozási igénye (GGBR)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Tranzakciók hosszú lejáratú adósságinstrumentumokkal

24

Tranzakciók nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal

25

Tranzakciók részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal
   (2)

26

Tranzakciók nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal

27

Egyéb állományváltozások

28 = 29 + 32

Adósság átértékelési változása

29 = 30 + 31

Devizatartási nyereség és veszteség

30

Egyéb átértékelési hatások – névérték

31

Az adósságállomány egyéb volumenváltozásai

32

Adósságváltozás

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

2B.   táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált | 2 |
| Tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált | 3 |
| Tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált | 4 |
| Tranzakciók központi banki hitelekkel | 5 |
| Tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált | 6 |
| Konszolidáló tranzakciók | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Konszolidáló tranzakciók – készpénz és betétek | 8 = 2 – [2A.16] |
| Konszolidáló tranzakciók – rövid lejáratú értékpapírok | 9 = 3 – [2A.17] |
| Konszolidáló tranzakciók – hosszú lejáratú értékpapírok | 10 = 4 – [2A.18] |
| Konszolidáló tranzakciók – hitelek | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált

2

Tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált

3

Tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált

4

Tranzakciók központi banki hitelekkel

5

Tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált

6

Konszolidáló tranzakciók

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Konszolidáló tranzakciók – készpénz és betétek

8 = 2 – [2A.16]

Konszolidáló tranzakciók – rövid lejáratú értékpapírok

9 = 3 – [2A.17]

Konszolidáló tranzakciók – hosszú lejáratú értékpapírok

10 = 4 – [2A.18]

Konszolidáló tranzakciók – hitelek

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

ADÓSSÁGSTATISZTIKÁK

3A.   táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Adósság | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Adósság – készpénz és betétek (kötelezettségek) | 2 |
| Adósság – rövid lejáratú értékpapírok (kötelezettségek) | 3 |
| Adósság – hosszú lejáratú értékpapírok (kötelezettségek) | 4 |
| Adósság – központi banki hitelek (kötelezettségek) | 5 |
| Adósság – egyéb hitelek (kötelezettségek) | 6 |
| A tagállam rezidensei által tartott adósság | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Központi bank által tartott adósság | 8 |
| Egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság | 9 |
| Egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság | 10 |
| A tagállam más rezidensei által tartott adósság | 11 |
| A tagállam nem rezidensei által tartott adósság | 12 |
| Nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósság | 13 |
| Részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság | 14 |
| Nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság | 15 |
| Rövidlejáratú adósság | 16 |
| Hosszú lejáratú adósság | 17 |
| amelyből változó kamatozású | 18 |
| Adósság legfeljebb egyéves hátralevő futamidővel | 19 |
| Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel | 20 |
| amelyből változó kamatozású | 21 |
| Adósság öt évet meghaladó hátralevő futamidővel | 22 |
| amelyből változó kamatozású | 23 |
| Központi kormányzat adósságkomponens | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Tartományi kormányzat adósságkomponens | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Helyi önkormányzat adósságkomponens | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Társadalombiztosítás adósságkomponens | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Tájékoztató adatok |
| Adósság átlagos hátralevő futamideje | 28 |
| Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények | 29 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Adósság

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Adósság – készpénz és betétek (kötelezettségek)

2

Adósság – rövid lejáratú értékpapírok (kötelezettségek)

3

Adósság – hosszú lejáratú értékpapírok (kötelezettségek)

4

Adósság – központi banki hitelek (kötelezettségek)

5

Adósság – egyéb hitelek (kötelezettségek)

6

A tagállam rezidensei által tartott adósság

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Központi bank által tartott adósság

8

Egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság

9

Egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság

10

A tagállam más rezidensei által tartott adósság

11

A tagállam nem rezidensei által tartott adósság

12

Nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósság

13

Részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság

14

Nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság

15

Rövidlejáratú adósság

16

Hosszú lejáratú adósság

17

amelyből változó kamatozású

18

Adósság legfeljebb egyéves hátralevő futamidővel

19

Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel

20

amelyből változó kamatozású

21

Adósság öt évet meghaladó hátralevő futamidővel

22

amelyből változó kamatozású

23

Központi kormányzat adósságkomponens

24 = [3B.7] – [3B.15]

Tartományi kormányzat adósságkomponens

25 = [3B.9] – [3B.16]

Helyi önkormányzat adósságkomponens

26 = [3B.11] – [3B.17]

Társadalombiztosítás adósságkomponens

27 = [3B.13] – [3B.18]

Tájékoztató adatok

Adósság átlagos hátralevő futamideje

28

Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények

29

3B.   táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Adósság (nem konszolidált) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konszolidáló elemek | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Konszolidáló elemek – készpénz és betétek | 3 |
| Konszolidáló elemek – rövid lejáratú értékpapírok | 4 |
| Konszolidáló elemek – hosszú lejáratú értékpapírok | 5 |
| Konszolidáló elemek – hitelek | 6 |
| Központi kormányzat által kibocsátott adósság | 7 |
| amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott | 8 |
| Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság | 9 |
| amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott | 10 |
| Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósság | 11 |
| amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott | 12 |
| Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság | 13 |
| amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott | 14 |
| Tájékoztató adatok |
| Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a központi kormányzat által tartott adósságállomány | 15 |
| Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a tartományi kormányzat által tartott adósságállomány | 16 |
| Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a helyi önkormányzatok által tartott adósságállomány | 17 |
| Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a társadalombiztosítási alapok által tartott adósságállomány | 18” |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Adósság (nem konszolidált)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konszolidáló elemek

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Konszolidáló elemek – készpénz és betétek

3

Konszolidáló elemek – rövid lejáratú értékpapírok

4

Konszolidáló elemek – hosszú lejáratú értékpapírok

5

Konszolidáló elemek – hitelek

6

Központi kormányzat által kibocsátott adósság

7

amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott

8

Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság

9

amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott

10

Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósság

11

amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott

12

Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság

13

amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott

14

Tájékoztató adatok

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a központi kormányzat által tartott adósságállomány

15

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a tartományi kormányzat által tartott adósságállomány

16

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a helyi önkormányzatok által tartott adósságállomány

17

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a társadalombiztosítási alapok által tartott adósságállomány

18”

---

(1)  [x.y] az x táblázat y kategóriaszámára utal.

1

(2)  A tagállam részt vevő tagállammá válását megelőző évekre kell jelenteni.

2

---

II. MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

MÓDSZERTANI FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1.   Módszertani hivatkozások

Az I. mellékletben részletezett kategóriák nagy része az ESA 95 A mellékletére és/vagy az 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendeletre való hivatkozással került meghatározásra (1). Ezen iránymutatás 1. cikke kiegészítő módszertani fogalommeghatározásokat tartalmaz. A szektorokra és alszektorokra utaló kódokat különösen az alábbi táblázat részletezi.

Szektorok és alszektorok az ESA 95-ben

| | | Állami | Nemzeti magán | Külföldi ellenőrzésű |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes gazdaság | S.1 | | | |
| Nem pénzügyi vállalatok | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Pénzügyi vállalatok | S.12 | | | |
| Központi bank | S.121 | | | |
| Egyéb monetáris-pénzügyi intézmények | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Egyéb pénzügyi közvetítők, kivéve biztosítótársaságok és nyugdíjalapok | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Központi kormányzat | S.13 | | | |
| Tartományi kormányzat | S.1311 | | | |
| Tartományi kormányzat | S.1312 | | | |
| Helyi önkormányzatok | S.1313 | | | |
| Társadalombiztosítási alapok | S.1314 | | | |
| Háztartások | S.14 | | | |
| Háztartásokat segítő nonprofit intézmények | S.15 | | | |
| Külföld | S.2 | | | |
| Az EU | S.21 | | | |
| EU-tagállamok | S.211 | | | |
| Az EU intézményei | S.212 | | | |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek | S.22 | | | |

Állami

Nemzeti magán

Külföldi ellenőrzésű

Teljes gazdaság

S.1

Nem pénzügyi vállalatok

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Pénzügyi vállalatok

S.12

Központi bank

S.121

Egyéb monetáris-pénzügyi intézmények

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Egyéb pénzügyi közvetítők, kivéve biztosítótársaságok és nyugdíjalapok

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Központi kormányzat

S.13

Tartományi kormányzat

S.1311

Tartományi kormányzat

S.1312

Helyi önkormányzatok

S.1313

Társadalombiztosítási alapok

S.1314

Háztartások

S.14

Háztartásokat segítő nonprofit intézmények

S.15

Külföld

S.2

Az EU

S.21

EU-tagállamok

S.211

Az EU intézményei

S.212

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek

S.22

2.   A kategóriák meghatározása (2)

1A.   táblázat

| 1. | Hiány (–) vagy többlet (+) [1A.1] egyenlő: az S.13 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9). |
| --- | --- |

1.

Hiány (–) vagy többlet (+) [1A.1] egyenlő: az S.13 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9).

| 2. | Központi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.2] egyenlő: az S.1311 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9). |
| --- | --- |

2.

Központi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.2] egyenlő: az S.1311 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9).

| 3. | Tartományi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.3] egyenlő: az S.1312 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9). |
| --- | --- |

3.

Tartományi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.3] egyenlő: az S.1312 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9).

| 4. | Helyi önkormányzatok hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.4] egyenlő: az S.1313 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9). |
| --- | --- |

4.

Helyi önkormányzatok hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.4] egyenlő: az S.1313 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9).

| 5. | Társadalombiztosítási alapok hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.5] egyenlő: az S.1314 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9). |
| --- | --- |

5.

Társadalombiztosítási alapok hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.5] egyenlő: az S.1314 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9).

| 6. | Elsődleges hiány (–) vagy többlet (+) [1A.6] egyenlő: hiány (–) vagy többlet (+) [1A.1], plusz fizetett kamat [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Elsődleges hiány (–) vagy többlet (+) [1A.6] egyenlő: hiány (–) vagy többlet (+) [1A.1], plusz fizetett kamat [1A.26].

| 7. | Teljes bevétel [1A.7] egyenlő: folyó bevétel [1A.9], plusz tőkebevétel [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Teljes bevétel [1A.7] egyenlő: folyó bevétel [1A.9], plusz tőkebevétel [1A.31].

| 8. | Teljes kiadás [1A.8] egyenlő: folyó kiadások [1A.21], plusz tőkekiadás [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Teljes kiadás [1A.8] egyenlő: folyó kiadások [1A.21], plusz tőkekiadás [1A.33].

| 9. | Folyó bevétel [1A.9] egyenlő: közvetlen adók [1A.10], plusz közvetett adók [1A.13], plusz társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.15], plusz egyéb folyó bevétel [1A.18], plusz árbevétel [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Folyó bevétel [1A.9] egyenlő: közvetlen adók [1A.10], plusz közvetett adók [1A.13], plusz társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.15], plusz egyéb folyó bevétel [1A.18], plusz árbevétel [1A.20].

| 10. | Közvetlen adók [1A.10] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

10.

Közvetlen adók [1A.10] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 11. | Közvetlen adók, amelyből vállalkozások által fizetett [1A.11] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), az S.13 forrásai és az S.11 és S.12 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

11.

Közvetlen adók, amelyből vállalkozások által fizetett [1A.11] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), az S.13 forrásai és az S.11 és S.12 felhasználásai között nyilvántartva.

| 12. | Közvetlen adók, amelyből háztartások által fizetett [1A.12] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), az S.13 forrásai és az S.14 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

12.

Közvetlen adók, amelyből háztartások által fizetett [1A.12] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), az S.13 forrásai és az S.14 felhasználásai között nyilvántartva.

| 13. | Közvetett adók [1A.13] egyenlő: termelési és importadók (D.2), az S.13 forrásai között nyilvántartva, plusz az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Közvetett adók [1A.13] egyenlő: termelési és importadók (D.2), az S.13 forrásai között nyilvántartva, plusz az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók [1B.2].

| 14. | Közvetett adók, amelyből hozzáadottérték-adó (héa) [1A.14] egyenlő: hozzáadottérték-típusú adók (héa) (D.211), az S.13 és az S.212 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

14.

Közvetett adók, amelyből hozzáadottérték-adó (héa) [1A.14] egyenlő: hozzáadottérték-típusú adók (héa) (D.211), az S.13 és az S.212 forrásai között nyilvántartva.

| 15. | Társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.15] egyenlő: társadalombiztosítási hozzájárulások (D.61), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

15.

Társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.15] egyenlő: társadalombiztosítási hozzájárulások (D.61), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 16. | Társadalombiztosítási hozzájárulások, amelyből a munkáltatók által fizetett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.16] egyenlő: munkáltatók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásai (D.6111), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

16.

Társadalombiztosítási hozzájárulások, amelyből a munkáltatók által fizetett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.16] egyenlő: munkáltatók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásai (D.6111), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 17. | Társadalombiztosítási hozzájárulások, amelyből a munkavállalók által fizetett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.17] egyenlő: munkavállalók társadalombiztosítási hozzájárulásai (D.6112), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

17.

Társadalombiztosítási hozzájárulások, amelyből a munkavállalók által fizetett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.17] egyenlő: munkavállalók társadalombiztosítási hozzájárulásai (D.6112), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 18. | Egyéb folyó bevétel [1A.18] egyenlő: tulajdonosi jövedelem (D.4), nem életbiztosításból eredő követelések (D.72), nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74) és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 forrásai között nyilvántartva, kivéve az S.13 forrásai között nyilvántartott kamatot (D.41), amely az S.13 felhasználásaként is szerepel, plusz egyéb kapott termelési támogatások (D.39), amelyek az S.13 felhasználásai, mínusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek [1B.10], plusz az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14], ha pozitív. |
| --- | --- |

18.

Egyéb folyó bevétel [1A.18] egyenlő: tulajdonosi jövedelem (D.4), nem életbiztosításból eredő követelések (D.72), nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74) és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 forrásai között nyilvántartva, kivéve az S.13 forrásai között nyilvántartott kamatot (D.41), amely az S.13 felhasználásaként is szerepel, plusz egyéb kapott termelési támogatások (D.39), amelyek az S.13 felhasználásai, mínusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek [1B.10], plusz az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14], ha pozitív.

| 19. | Egyéb folyó bevétel, amelyből kapott kamatok [1A.19] egyenlő: kamat (D.41), az S.13 forrásai, valamint az S.13 kivételével valamennyi szektor felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

19.

Egyéb folyó bevétel, amelyből kapott kamatok [1A.19] egyenlő: kamat (D.41), az S.13 forrásai, valamint az S.13 kivételével valamennyi szektor felhasználásai között nyilvántartva.

| 20. | Árbevétel [1A.20] egyenlő: piaci kibocsátás (P.11), plusz saját végső felhasználási célú kibocsátás (P.12), plusz egyéb nem piaci kibocsátású kifizetések (P.131), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

20.

Árbevétel [1A.20] egyenlő: piaci kibocsátás (P.11), plusz saját végső felhasználási célú kibocsátás (P.12), plusz egyéb nem piaci kibocsátású kifizetések (P.131), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 21. | Folyó kiadások [1A.21] egyenlő: folyó transzferek [1A.22], plusz fizetett kamat [1A.26], plusz munkavállalói jövedelem [1A.27], plusz folyó termelőfelhasználás [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Folyó kiadások [1A.21] egyenlő: folyó transzferek [1A.22], plusz fizetett kamat [1A.26], plusz munkavállalói jövedelem [1A.27], plusz folyó termelőfelhasználás [1A.29].

| 22. | Folyó transzferek [1A.22] egyenlő: szociális kifizetések [1A.23], plusz támogatások [1A.24], plusz egyéb fizetett folyó transzferek [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Folyó transzferek [1A.22] egyenlő: szociális kifizetések [1A.23], plusz támogatások [1A.24], plusz egyéb fizetett folyó transzferek [1A.25].

| 23. | Szociális kifizetések [1A.23] egyenlő: természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások (D.62), plusz a piaci szolgáltatókon keresztül a háztartásoknak nyújtott termékek költségével kapcsolatos természetbeni társadalmi transzfer (D.6311 + D.63121 + D.63131), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, plusz egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 felhasználásai és az S.15 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

23.

Szociális kifizetések [1A.23] egyenlő: természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások (D.62), plusz a piaci szolgáltatókon keresztül a háztartásoknak nyújtott termékek költségével kapcsolatos természetbeni társadalmi transzfer (D.6311 + D.63121 + D.63131), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, plusz egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 felhasználásai és az S.15 forrásai között nyilvántartva.

| 24. | Fizetett támogatások [1A.24] egyenlő: támogatások (D.3), az S.13 forrásai között nyilvántartva, plusz az EU költségvetése által a nemzeti rezidenseknek fizetett támogatások [1B.9]. |
| --- | --- |

24.

Fizetett támogatások [1A.24] egyenlő: támogatások (D.3), az S.13 forrásai között nyilvántartva, plusz az EU költségvetése által a nemzeti rezidenseknek fizetett támogatások [1B.9].

| 25. | Egyéb fizetett folyó transzferek [1A.25] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), egyéb termelési adók (D.29), tulajdonosi jövedelem (D.4) kivéve kamat (D.41), nettó nem életbiztosítási díjak (D.71), nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 felhasználásai és az S.15 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva, mínusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett folyó transzferek (D.74 és D.75) [1B.4 és 1B.5], mínusz az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14], ha negatív. |
| --- | --- |

25.

Egyéb fizetett folyó transzferek [1A.25] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), egyéb termelési adók (D.29), tulajdonosi jövedelem (D.4) kivéve kamat (D.41), nettó nem életbiztosítási díjak (D.71), nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 felhasználásai és az S.15 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva, mínusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett folyó transzferek (D.74 és D.75) [1B.4 és 1B.5], mínusz az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14], ha negatív.

| 26. | Fizetett kamat [1A.26] egyenlő: kamat (D.41), az S.13 felhasználásai és az S.13 kívüli valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

26.

Fizetett kamat [1A.26] egyenlő: kamat (D.41), az S.13 felhasználásai és az S.13 kívüli valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva.

| 27. | Munkavállalói jövedelem [1A.27] egyenlő: munkavállalói jövedelem (D.1), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

27.

Munkavállalói jövedelem [1A.27] egyenlő: munkavállalói jövedelem (D.1), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 28. | Munkavállalói jövedelem, amelyből bérek és keresetek [1A.28] egyenlő: bérek és keresetek (D.11), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

28.

Munkavállalói jövedelem, amelyből bérek és keresetek [1A.28] egyenlő: bérek és keresetek (D.11), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 29. | Folyó termelőfelhasználás [1A.29] egyenlő: folyó termelőfelhasználás (P.2), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

29.

Folyó termelőfelhasználás [1A.29] egyenlő: folyó termelőfelhasználás (P.2), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 30. | Bruttó megtakarítás [1A.30] egyenlő: folyó bevétel [1A.9], mínusz folyó kiadások [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Bruttó megtakarítás [1A.30] egyenlő: folyó bevétel [1A.9], mínusz folyó kiadások [1A.21].

| 31. | Tőkebevétel [1A.31] egyenlő: kapott tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.13 kivételével valamennyi szektor által fizetett tőketranszferként nyilvántartva, mínusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Tőkebevétel [1A.31] egyenlő: kapott tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.13 kivételével valamennyi szektor által fizetett tőketranszferként nyilvántartva, mínusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek [1B.12].

| 32. | Tőkebevétel, amelyből tőkeadók [1A.32] egyenlő: tőkeadók (D.91), az S.13 kötelezettségei és nettó értékének változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

32.

Tőkebevétel, amelyből tőkeadók [1A.32] egyenlő: tőkeadók (D.91), az S.13 kötelezettségei és nettó értékének változásai között nyilvántartva.

| 33. | Tőkekiadás [1A.33] egyenlő: beruházás [1A.34], plusz nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése [1A.35], plusz fizetett tőketranszferek [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Tőkekiadás [1A.33] egyenlő: beruházás [1A.34], plusz nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése [1A.35], plusz fizetett tőketranszferek [1A.36].

| 34. | Beruházás [1A.34] egyenlő: bruttó állóeszköz-felhalmozás (P.51), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

34.

Beruházás [1A.34] egyenlő: bruttó állóeszköz-felhalmozás (P.51), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 35. | Nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése [1A.35] egyenlő: készletváltozások (P.52), értéktárgyak beszerzésének és eladásának egyenlege (P.53) és a nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege (K.2), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

35.

Nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése [1A.35] egyenlő: készletváltozások (P.52), értéktárgyak beszerzésének és eladásának egyenlege (P.53) és a nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege (K.2), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 36. | Fizetett tőketranszferek [1A.36] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségei és nettó értékének változásai között, illetve az S.13 kivételével valamennyi szektor által kapott tőketranszferként nyilvántartva, plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek [1B.13], mínusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Fizetett tőketranszferek [1A.36] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségei és nettó értékének változásai között, illetve az S.13 kivételével valamennyi szektor által kapott tőketranszferként nyilvántartva, plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek [1B.13], mínusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek [1B.7].

| 37. | Túlzott hiány esetén követendő eljárásból eredő (EDP) hiány (–) vagy többlet (+) [1A.37] egyenlő: az S.13 EDP nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (EDPB.9). |
| --- | --- |

37.

Túlzott hiány esetén követendő eljárásból eredő (EDP) hiány (–) vagy többlet (+) [1A.37] egyenlő: az S.13 EDP nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (EDPB.9).

| 38. | EDP fizetett kamat [1A.38] egyenlő: EDP kamat (EDP D.41), az S.13 felhasználásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

38.

EDP fizetett kamat [1A.38] egyenlő: EDP kamat (EDP D.41), az S.13 felhasználásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva.

| 39. | Nemzetközi mobil távközlési rendszerek (universal mobile telecommunication systems – UMTS) engedélyek értékesítéséből befolyt összeg [1A.39] egyenlő: a harmadik generációs mobiltelefon-engedélyek értékesítéséből befolyt összeg, amelyet az Eurostat a mobiltelefon-engedélyek elosztásáról szóló határozata szerint a nem pénzügyi eszközök között tartanak nyilván. |
| --- | --- |

39.

Nemzetközi mobil távközlési rendszerek (universal mobile telecommunication systems – UMTS) engedélyek értékesítéséből befolyt összeg [1A.39] egyenlő: a harmadik generációs mobiltelefon-engedélyek értékesítéséből befolyt összeg, amelyet az Eurostat a mobiltelefon-engedélyek elosztásáról szóló határozata szerint a nem pénzügyi eszközök között tartanak nyilván.

| 40. | Tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.40] egyenlő: tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások (D.611), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

40.

Tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.40] egyenlő: tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások (D.611), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 41. | Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások [1A.41] egyenlő: természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások (D.62), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

41.

Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások [1A.41] egyenlő: természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások (D.62), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 42. | Bruttó hazai termék [1A.42] egyenlő: piaci áron számított bruttó hazai termék (B.1*g). |
| --- | --- |

42.

Bruttó hazai termék [1A.42] egyenlő: piaci áron számított bruttó hazai termék (B.1*g).

| 43. | Változatlan áras bruttó hazai termék [1A.43] egyenlő: változatlan áras bruttó hazai termék (B.1*g). |
| --- | --- |

43.

Változatlan áras bruttó hazai termék [1A.43] egyenlő: változatlan áras bruttó hazai termék (B.1*g).

| 44. | Változatlan áras kormányzati beruházás [1A.44] egyenlő: változatlan áras, bruttó állóeszköz felhalmozás (P.51), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

44.

Változatlan áras kormányzati beruházás [1A.44] egyenlő: változatlan áras, bruttó állóeszköz felhalmozás (P.51), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva.

1B.   táblázat

| 1. | Tagállami befizetések az EU költségvetésébe [1B.1] egyenlő: az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók, plusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74) [1B.4], plusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek (D.75) [1B.5], plusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Tagállami befizetések az EU költségvetésébe [1B.1] egyenlő: az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók, plusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74) [1B.4], plusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek (D.75) [1B.5], plusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.7].

| 2. | Az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók [1B.2] egyenlő: termelési és importadók (D.2), az S.212 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

2.

Az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók [1B.2] egyenlő: termelési és importadók (D.2), az S.212 forrásai között nyilvántartva.

| 3. | Közvetett adók, amelyből az EU költségvetésébe fizetett hozzáadottérték-adó (héa) [1B.3] egyenlő: hozzáadottérték-típusú adók (héa) (D.211), az S.212 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

3.

Közvetett adók, amelyből az EU költségvetésébe fizetett hozzáadottérték-adó (héa) [1B.3] egyenlő: hozzáadottérték-típusú adók (héa) (D.211), az S.212 forrásai között nyilvántartva.

| 4. | A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók [1B.4] egyenlő: nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

4.

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók [1B.4] egyenlő: nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 5. | A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek [1B.5] egyenlő: egyéb folyó transzferek (D.75), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

5.

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek [1B.5] egyenlő: egyéb folyó transzferek (D.75), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 6. | A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek, amelyből az EK negyedik saját forrása [1B.6] egyenlő: a bruttó nemzeti termék (GNP) alapú negyedik saját forrás (ESA 95 4 138 bekezdése), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között egyéb folyó transzferekként nyilvántartva (D.75). |
| --- | --- |

6.

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek, amelyből az EK negyedik saját forrása [1B.6] egyenlő: a bruttó nemzeti termék (GNP) alapú negyedik saját forrás (ESA 95 4 138 bekezdése), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között egyéb folyó transzferekként nyilvántartva (D.75).

| 7. | A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek [1B.7] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.212 által kapott tőketranszferként nyilvántartva. |
| --- | --- |

7.

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek [1B.7] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.212 által kapott tőketranszferként nyilvántartva.

| 8. | Az EU kiadásai a tagállamban [1B.8] egyenlő: az EU költségvetése által fizetett támogatások (D.3) [1B.9], plusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek (D.7) [1B.10], plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett, folyó transzferek (D.7) [1B.11], plusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.12], plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

Az EU kiadásai a tagállamban [1B.8] egyenlő: az EU költségvetése által fizetett támogatások (D.3) [1B.9], plusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek (D.7) [1B.10], plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett, folyó transzferek (D.7) [1B.11], plusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.12], plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.13].

| 9. | Az EU költségvetése által fizetett támogatások [1B.9] egyenlő: támogatások (D.3), az S.212 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

9.

Az EU költségvetése által fizetett támogatások [1B.9] egyenlő: támogatások (D.3), az S.212 forrásai között nyilvántartva.

| 10. | Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek [1B.10] egyenlő: folyó nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74) és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 forrásai és az S.212 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

10.

Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek [1B.10] egyenlő: folyó nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74) és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 forrásai és az S.212 felhasználásai között nyilvántartva.

| 11. | Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett folyó transzferek [1B.11] egyenlő: egyéb folyó transzferek (D.75), az S.212 felhasználásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

11.

Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett folyó transzferek [1B.11] egyenlő: egyéb folyó transzferek (D.75), az S.212 felhasználásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva.

| 12. | EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek [1B.12] egyenlő: kapott tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.212 eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

12.

EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek [1B.12] egyenlő: kapott tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.212 eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 13. | Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek [1B.13] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.212 eszközeinek változásai és S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

13.

Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek [1B.13] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.212 eszközeinek változásai és S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 14. | Az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14] egyenlő: a kormányzatnak, plusz a nem kormányzati szerveknek az EU költségvetéséből való nettó részesedésével. |
| --- | --- |

14.

Az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14] egyenlő: a kormányzatnak, plusz a nem kormányzati szerveknek az EU költségvetéséből való nettó részesedésével.

| 15. | Saját források beszedési költségei [1B.15] az S.13 forrásai között nyilvántartott, piaci kibocsátás (P.11) azon része, amely a saját forrásoknak az EU költségvetése által fizetett beszedési költsége. |
| --- | --- |

15.

Saját források beszedési költségei [1B.15] az S.13 forrásai között nyilvántartott, piaci kibocsátás (P.11) azon része, amely a saját forrásoknak az EU költségvetése által fizetett beszedési költsége.

1C.   táblázat

| 1. | Végső fogyasztási kiadás [1C.1] egyenlő: végső fogyasztási kiadás (P.3), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

1.

Végső fogyasztási kiadás [1C.1] egyenlő: végső fogyasztási kiadás (P.3), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 2. | Egyéni fogyasztási kiadás [1C.2] egyenlő: egyéni fogyasztási kiadás (P.31), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

2.

Egyéni fogyasztási kiadás [1C.2] egyenlő: egyéni fogyasztási kiadás (P.31), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 3. | Kollektív fogyasztási kiadás [1C.3] egyenlő: kollektív fogyasztási kiadás (P.32), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

3.

Kollektív fogyasztási kiadás [1C.3] egyenlő: kollektív fogyasztási kiadás (P.32), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 4. | Munkavállalói jövedelem [1C.4] egyenlő: [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Munkavállalói jövedelem [1C.4] egyenlő: [1A.27].

| 5. | Folyó termelőfelhasználás [1C.5] egyenlő: [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Folyó termelőfelhasználás [1C.5] egyenlő: [1A.29].

| 6. | Piaci termelőktől vásárolt természetbeni társadalmi transzferek [1C.6] egyenlő: a piaci szolgáltatókon keresztül a háztartásoknak nyújtott termékek költségével kapcsolatos természetbeni társadalmi transzfer (D.6311 + D.63121 + D.63131), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

6.

Piaci termelőktől vásárolt természetbeni társadalmi transzferek [1C.6] egyenlő: a piaci szolgáltatókon keresztül a háztartásoknak nyújtott termékek költségével kapcsolatos természetbeni társadalmi transzfer (D.6311 + D.63121 + D.63131), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 7. | Állóeszközök értékcsökkenése [1C.7] egyenlő: állóeszközök értékcsökkenése (K.1), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

7.

Állóeszközök értékcsökkenése [1C.7] egyenlő: állóeszközök értékcsökkenése (K.1), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 8. | Befizetett termelési adók mínusz kapott támogatások [1C.8] egyenlő: egyéb befizetett termelési adók (D.29), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, mínusz egyéb kapott termelési támogatások (D.39), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

8.

Befizetett termelési adók mínusz kapott támogatások [1C.8] egyenlő: egyéb befizetett termelési adók (D.29), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, mínusz egyéb kapott termelési támogatások (D.39), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 9. | Nettó működési eredmény [1C.9] egyenlő: az S.13 nettó működési eredménye (B.2n). |
| --- | --- |

9.

Nettó működési eredmény [1C.9] egyenlő: az S.13 nettó működési eredménye (B.2n).

| 10. | Árbevétel [1C.10] egyenlő: [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Árbevétel [1C.10] egyenlő: [1A.20].

| 11. | Változatlan áras végső fogyasztási kiadás [1C.11] egyenlő: végső fogyasztási kiadás (P.3), az S.13 felhasználásai között változatlan árakon nyilvántartva. |
| --- | --- |

11.

Változatlan áras végső fogyasztási kiadás [1C.11] egyenlő: végső fogyasztási kiadás (P.3), az S.13 felhasználásai között változatlan árakon nyilvántartva.

2A.   táblázat

| 1. | Hiány (–) vagy többlet (+) [2A.1] egyenlő: [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Hiány (–) vagy többlet (+) [2A.1] egyenlő: [1A.1].

| 2. | Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között [2A.2] egyenlő: hiány (–) vagy többlet (+) [2A.1], mínusz nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között [2A.2] egyenlő: hiány (–) vagy többlet (+) [2A.1], mínusz nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel [2A.3].

| 3. | Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel [2A.3] egyenlő: pénzügyi eszközök nettó beszerzésével kapcsolatos tranzakciók [2A.4], mínusz nettó tranzakciók kötelezettségekkel [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel [2A.3] egyenlő: pénzügyi eszközök nettó beszerzésével kapcsolatos tranzakciók [2A.4], mínusz nettó tranzakciók kötelezettségekkel [2A.15].

| 4. | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel [2A.4] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2) [2A.5], tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal (F.33) [2A.6], tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel (F.34) [2A.7], tranzakciók hitelekkel (F.4) [2A.8], tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5) [2A.9] és tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel [2A.13], az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

4.

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel [2A.4] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2) [2A.5], tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal (F.33) [2A.6], tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel (F.34) [2A.7], tranzakciók hitelekkel (F.4) [2A.8], tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5) [2A.9] és tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel [2A.13], az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 5. | Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (eszközök) [2A.5] egyenlő: a készpénz és betétek nettó beszerzése (F.2) az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

5.

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (eszközök) [2A.5] egyenlő: a készpénz és betétek nettó beszerzése (F.2) az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 6. | Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövid és hosszú lejáratú értékpapírok (eszközök) [2A.6] egyenlő: részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével (F.33), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

6.

Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövid és hosszú lejáratú értékpapírok (eszközök) [2A.6] egyenlő: részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével (F.33), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 7. | Tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel (eszközök) [2A.7] egyenlő: a pénzügyi származtatott ügyletekkel kapcsolatos nettó kifizetések (F.34), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

7.

Tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel (eszközök) [2A.7] egyenlő: a pénzügyi származtatott ügyletekkel kapcsolatos nettó kifizetések (F.34), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 8. | Tranzakciók hitelekkel (eszközök) [2A.8] egyenlő: a kormányzat által ajánlott új hitelek (F.4), a kormányzatnak visszafizetett összeg levonásával, az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

8.

Tranzakciók hitelekkel (eszközök) [2A.8] egyenlő: a kormányzat által ajánlott új hitelek (F.4), a kormányzatnak visszafizetett összeg levonásával, az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 9. | Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (eszközök) [2A.9] egyenlő: részvények és egyéb tulajdonosi követelések nettó beszerzése (F.5), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

9.

Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (eszközök) [2A.9] egyenlő: részvények és egyéb tulajdonosi követelések nettó beszerzése (F.5), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 10. | Privatizáció (nettó) [2A.10] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11 vagy S.12 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyeket az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez az S.13 (ESA 95 2.26 bekezdés) (3); az ilyen tranzakciókat az S.13 közvetlenül elvégezheti az adós vagy egy másik hitelező szervvel. |
| --- | --- |

10.

Privatizáció (nettó) [2A.10] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11 vagy S.12 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyeket az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez az S.13 (ESA 95 2.26 bekezdés) (3); az ilyen tranzakciókat az S.13 közvetlenül elvégezheti az adós vagy egy másik hitelező szervvel.

| 11. | Tőkeinjekciók (nettó) [2A.11] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11 vagy S.12 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyeket az S.13 nem az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez, és azt az S.13 közvetlenül az adós szervvel végzi. |
| --- | --- |

11.

Tőkeinjekciók (nettó) [2A.11] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11 vagy S.12 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyeket az S.13 nem az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez, és azt az S.13 közvetlenül az adós szervvel végzi.

| 12. | Egyéb [2A.12] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11, S.12 vagy S.14 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyet az S.13 nem az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez, és azt az S.13 közvetlenül nem az adóssal, hanem egy másik hitelezővel végzi. |
| --- | --- |

12.

Egyéb [2A.12] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11, S.12 vagy S.14 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyet az S.13 nem az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez, és azt az S.13 közvetlenül nem az adóssal, hanem egy másik hitelezővel végzi.

| 13. | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel [2A.13] egyenlő: a monetáris arany és a különleges lehívási jogok nettó beszerzése (F.1), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva, a biztosítástechnikai tartalékok nettó beszerzése (F.6) és egyéb követelések számlák (F.7), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

13.

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel [2A.13] egyenlő: a monetáris arany és a különleges lehívási jogok nettó beszerzése (F.1), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva, a biztosítástechnikai tartalékok nettó beszerzése (F.6) és egyéb követelések számlák (F.7), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 14. | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek [2A.14] egyenlő: az egyéb követelések és kötelezettségek számlák azon része (F.7 eszközök), amelyek a D2, D5, D6 és D91 kategóriákban nyilvántartott adókkal és társadalombiztosítási hozzájárulásokkal kapcsolatosak, mínusz az adók ténylegesen beszedett összege, az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

14.

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek [2A.14] egyenlő: az egyéb követelések és kötelezettségek számlák azon része (F.7 eszközök), amelyek a D2, D5, D6 és D91 kategóriákban nyilvántartott adókkal és társadalombiztosítási hozzájárulásokkal kapcsolatosak, mínusz az adók ténylegesen beszedett összege, az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 15. | Tranzakciók kötelezettségekkel (konszolidált) [2A.15] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2) [2A.16], tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (F.331) [2A.17], tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (F.332) [2A.18], tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel (F.34) [2A.19], tranzakciók hitelekkel (F.4) [2A.20] és tranzakciók egyéb kötelezettségekkel [2A.22], az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

15.

Tranzakciók kötelezettségekkel (konszolidált) [2A.15] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2) [2A.16], tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (F.331) [2A.17], tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (F.332) [2A.18], tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel (F.34) [2A.19], tranzakciók hitelekkel (F.4) [2A.20] és tranzakciók egyéb kötelezettségekkel [2A.22], az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 16. | Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) [2A.16] egyenlő: a készpénz és betétek nettó beszerzése (F.2) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

16.

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) [2A.16] egyenlő: a készpénz és betétek nettó beszerzése (F.2) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 17. | Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövid lejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [2A.17] egyenlő: a részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével, amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves (F.331), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

17.

Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövid lejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [2A.17] egyenlő: a részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével, amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves (F.331), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 18. | Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – hosszú lejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [2A.18] a részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével, amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb (F.332), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

18.

Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – hosszú lejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [2A.18] a részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével, amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb (F.332), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 19. | Tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel (kötelezettségek) [2A.19] egyenlő: a pénzügyi származtatott ügyletekkel kapcsolatos nettó bevételek (F.34) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

19.

Tranzakciók pénzügyi származtatott ügyletekkel (kötelezettségek) [2A.19] egyenlő: a pénzügyi származtatott ügyletekkel kapcsolatos nettó bevételek (F.34) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 20. | Tranzakciók hitelekkel (kötelezettségek) [2A.20] egyenlő: felvett új hitelek (F.4), meglévő hitelek visszafizetett összegének levonásával, az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

20.

Tranzakciók hitelekkel (kötelezettségek) [2A.20] egyenlő: felvett új hitelek (F.4), meglévő hitelek visszafizetett összegének levonásával, az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 21. | Tranzakciók hitelekkel, amelyből központi banki hitelek [2A.21] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.121 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

21.

Tranzakciók hitelekkel, amelyből központi banki hitelek [2A.21] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.121 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 22. | Tranzakciók egyéb kötelezettségekkel [2A.22] egyenlő: a biztosítástechnikai tartalékok (F.6) és kötelezettségek számlák (F.7) nettó kötelezettségei, az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

22.

Tranzakciók egyéb kötelezettségekkel [2A.22] egyenlő: a biztosítástechnikai tartalékok (F.6) és kötelezettségek számlák (F.7) nettó kötelezettségei, az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 23. | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal (konszolidált) [2A.23] egyenlő: nettó kötelezettségek készpénzben és betétekben (F.2) [2A.16], a részvényeken kívüli értékpapírok a származtatott ügyletek kivételével, [2A.17 és 2A.18] (F.33), és hitelek (F.4) [2A.20]. Azonos az államháztartás finanszírozási igényével (GGBR). |
| --- | --- |

23.

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal (konszolidált) [2A.23] egyenlő: nettó kötelezettségek készpénzben és betétekben (F.2) [2A.16], a részvényeken kívüli értékpapírok a származtatott ügyletek kivételével, [2A.17 és 2A.18] (F.33), és hitelek (F.4) [2A.20]. Azonos az államháztartás finanszírozási igényével (GGBR).

| 24. | Tranzakciók hosszú lejáratú adósságinstrumentumokkal [2A.24] egyenlő: a nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb. |
| --- | --- |

24.

Tranzakciók hosszú lejáratú adósságinstrumentumokkal [2A.24] egyenlő: a nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb.

| 25. | Tranzakciók nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.25] egyenlő: nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], a tagállam törvényes fizetőeszközében nyilvántartva. |
| --- | --- |

25.

Tranzakciók nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.25] egyenlő: nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], a tagállam törvényes fizetőeszközében nyilvántartva.

| 26. | Tranzakciók részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.26] egyenlő: nettó kötelezettségek az ECU-ban nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.23], plusz – azt megelőzően, hogy a tagállam bevezette az eurót – euróban nyilvántartott adósságinstrumentumok, plusz egy részt vevő tagállam törvényes fizetőeszközében azt megelőzően nyilvántartott adósságinstrumentumok, hogy az részt vevő tagállammá vált. Nem tartozik ide a nemzeti fizetőeszköz [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Tranzakciók részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.26] egyenlő: nettó kötelezettségek az ECU-ban nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.23], plusz – azt megelőzően, hogy a tagállam bevezette az eurót – euróban nyilvántartott adósságinstrumentumok, plusz egy részt vevő tagállam törvényes fizetőeszközében azt megelőzően nyilvántartott adósságinstrumentumok, hogy az részt vevő tagállammá vált. Nem tartozik ide a nemzeti fizetőeszköz [2A.25].

| 27. | Tranzakciók nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.27] egyenlő: nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], kivéve a [2A.25] vagy a [2A.26] kategóriákat. |
| --- | --- |

27.

Tranzakciók nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.27] egyenlő: nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], kivéve a [2A.25] vagy a [2A.26] kategóriákat.

| 28. | Egyéb állományváltozások [2A.28] egyenlő: adósság átértékelési változásai [2A.29], plusz az adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Egyéb állományváltozások [2A.28] egyenlő: adósság átértékelési változásai [2A.29], plusz az adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32].

| 29. | Adósság átértékelési változásai [2A.29] egyenlő: devizatartási nyereség és veszteség [2A.30], plusz egyéb átértékelési hatások – névérték [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Adósság átértékelési változásai [2A.29] egyenlő: devizatartási nyereség és veszteség [2A.30], plusz egyéb átértékelési hatások – névérték [2A.31].

| 30. | Devizatartási nyereség és veszteség [2A.30] egyenlő: az adósságállomány (amelynek értéke megváltozik nemzeti fizetőeszközbe való átváltáskor az átváltási árfolyam változásai miatt) névleges nyereségei/veszteségei (K.11) [3A.1]. |
| --- | --- |

30.

Devizatartási nyereség és veszteség [2A.30] egyenlő: az adósságállomány (amelynek értéke megváltozik nemzeti fizetőeszközbe való átváltáskor az átváltási árfolyam változásai miatt) névleges nyereségei/veszteségei (K.11) [3A.1].

| 31. | Egyéb átértékelési hatások – névérték [2A.31] egyenlő: adósságváltozás [2A.33], mínusz tranzakciók adósságinstrumentumokkal [2A.23], mínusz devizatartási nyereség és veszteség [2.30], mínusz adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Egyéb átértékelési hatások – névérték [2A.31] egyenlő: adósságváltozás [2A.33], mínusz tranzakciók adósságinstrumentumokkal [2A.23], mínusz devizatartási nyereség és veszteség [2.30], mínusz adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32].

| 32. | Az adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32] egyenlő: egyéb volumenváltozások (K.7, K.8, K.10 és K.12) kötelezettségekben, amelyeket vagy készpénzként és betétekként (AF.2), részvényeken kívüli értékpapírokként a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével (AF.33), vagy nem az S.13 eszközei közé tartozó hitelekként (AF.4) tartanak nyilván. |
| --- | --- |

32.

Az adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32] egyenlő: egyéb volumenváltozások (K.7, K.8, K.10 és K.12) kötelezettségekben, amelyeket vagy készpénzként és betétekként (AF.2), részvényeken kívüli értékpapírokként a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével (AF.33), vagy nem az S.13 eszközei közé tartozó hitelekként (AF.4) tartanak nyilván.

| 33. | Adósságváltozás [2A.33] egyenlő: adósság [3A.1] a t. évben, mínusz adósság [3A.1] a t–1. évben. |
| --- | --- |

33.

Adósságváltozás [2A.33] egyenlő: adósság [3A.1] a t. évben, mínusz adósság [3A.1] a t–1. évben.

2B.   táblázat

| 1. | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált [2B.1] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2], plusz tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3], tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4], plusz tranzakciók központi bank hitelekkel [2B.5], plusz egyéb tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált [2B.1] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2], plusz tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3], tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4], plusz tranzakciók központi bank hitelekkel [2B.5], plusz egyéb tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6].

| 2. | Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

2.

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 3. | Tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3] egyenlő: az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartott tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével (F.33), amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves. |
| --- | --- |

3.

Tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3] egyenlő: az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartott tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével (F.33), amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves.

| 4. | Tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4] egyenlő: az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartott tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével (F.33), amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb. |
| --- | --- |

4.

Tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4] egyenlő: az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartott tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével (F.33), amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb.

| 5. | Tranzakciók központi banki hitelekkel [2B.5] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.121 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

5.

Tranzakciók központi banki hitelekkel [2B.5] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.121 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 6. | Tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

6.

Tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 7. | Konszolidáló tranzakciók [2B.7] egyenlő: nem konszolidált adósságtranzakciók [2B.1], mínusz konszolidált adósságtranzakciók [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Konszolidáló tranzakciók [2B.7] egyenlő: nem konszolidált adósságtranzakciók [2B.1], mínusz konszolidált adósságtranzakciók [2A.23].

| 8. | Konszolidáló tranzakciók – készpénz és betétek [2B.8] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2], mínusz konszolidált tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konszolidáló tranzakciók – készpénz és betétek [2B.8] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2], mínusz konszolidált tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) [2A.16].

| 9. | Konszolidáló tranzakciók – rövid lejáratú értékpapírok [2B.9] egyenlő: tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3], mínusz konszolidált tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konszolidáló tranzakciók – rövid lejáratú értékpapírok [2B.9] egyenlő: tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3], mínusz konszolidált tranzakciók rövid lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) [2A.17].

| 10. | Konszolidáló tranzakciók – hosszú lejáratú értékpapírok [2B.10] egyenlő: tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4], mínusz konszolidált tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konszolidáló tranzakciók – hosszú lejáratú értékpapírok [2B.10] egyenlő: tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4], mínusz konszolidált tranzakciók hosszú lejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) [2A.18].

| 11. | Konszolidáló tranzakciók – hitelek [2B.11] egyenlő: tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6], mínusz konszolidált tranzakciók hitelekkel (kötelezettségek) [2A.20], mínusz tranzakciók központi banki hitelekkel [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Konszolidáló tranzakciók – hitelek [2B.11] egyenlő: tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6], mínusz konszolidált tranzakciók hitelekkel (kötelezettségek) [2A.20], mínusz tranzakciók központi banki hitelekkel [2A.21].

3A.   táblázat

| 1. | Adósság [3A.1] egyenlő: a 3605/93/EK rendeletben meghatározott adósság. |
| --- | --- |

1.

Adósság [3A.1] egyenlő: a 3605/93/EK rendeletben meghatározott adósság.

| 2. | Adósság – készpénz és betétek (kötelezettségek) [3A.2] egyenlő: az adósság [3A.1] készpénz- és betétinstrumentumban fennálló része (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Adósság – készpénz és betétek (kötelezettségek) [3A.2] egyenlő: az adósság [3A.1] készpénz- és betétinstrumentumban fennálló része (AF.2).

| 3. | Adósság – rövid lejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [3A.3] egyenlő: az adósság [3A.1] a részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével) instrumentumban fennálló része (AF.33), amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves. |
| --- | --- |

3.

Adósság – rövid lejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [3A.3] egyenlő: az adósság [3A.1] a részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével) instrumentumban fennálló része (AF.33), amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves.

| 4. | Adósság – hosszú lejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [3A.4] egyenlő: az adósság [3A.1] a részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével) instrumentumban fennálló része (AF.33), amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb. |
| --- | --- |

4.

Adósság – hosszú lejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [3A.4] egyenlő: az adósság [3A.1] a részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével) instrumentumban fennálló része (AF.33), amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb.

| 5. | Adósság – központi banki hitelek (kötelezettségek) [3A.5] egyenlő: az adósság [3A.1] hitelinstrumentumban fennálló része (AF.4), amely az S.121 eszköze. |
| --- | --- |

5.

Adósság – központi banki hitelek (kötelezettségek) [3A.5] egyenlő: az adósság [3A.1] hitelinstrumentumban fennálló része (AF.4), amely az S.121 eszköze.

| 6. | Adósság – egyéb hitelek (kötelezettségek) [3A.6] egyenlő: az adósság [3A.1] hitelinstrumentumban fennálló része (AF.4), amely nem az S.121 eszköze. |
| --- | --- |

6.

Adósság – egyéb hitelek (kötelezettségek) [3A.6] egyenlő: az adósság [3A.1] hitelinstrumentumban fennálló része (AF.4), amely nem az S.121 eszköze.

| 7. | A tagállam rezidensei által tartott adósság [3A.7] egyenlő: központi bank által tartott adósság [3A.8], egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.9], egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.10] és a tagállam egyéb rezidensei által tartott adósság [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

A tagállam rezidensei által tartott adósság [3A.7] egyenlő: központi bank által tartott adósság [3A.8], egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.9], egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.10] és a tagállam egyéb rezidensei által tartott adósság [3A.11].

| 8. | Központi bank által tartott adósság [3A.8] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.121 eszköze. |
| --- | --- |

8.

Központi bank által tartott adósság [3A.8] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.121 eszköze.

| 9. | Egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.9] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.122 eszköze. |
| --- | --- |

9.

Egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.9] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.122 eszköze.

| 10. | Egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.10] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.123, S.124 vagy S.125 eszköze. |
| --- | --- |

10.

Egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.10] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.123, S.124 vagy S.125 eszköze.

| 11. | A tagállam egyéb rezidensei által tartott adósság [3A.11] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.11, S.14 vagy S.15 eszköze. |
| --- | --- |

11.

A tagállam egyéb rezidensei által tartott adósság [3A.11] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.11, S.14 vagy S.15 eszköze.

| 12. | A tagállam nem rezidensei által tartott adósság [3A.12] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.2 eszköze. |
| --- | --- |

12.

A tagállam nem rezidensei által tartott adósság [3A.12] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.2 eszköze.

| 13. | Nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósság [3A.13] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelyet a tagállam törvényes fizetőeszközében tartanak nyilván. |
| --- | --- |

13.

Nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósság [3A.13] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelyet a tagállam törvényes fizetőeszközében tartanak nyilván.

| 14. | Részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság [3A.14] egyenlő: – a tagállam részt vevő tagállammá válását megelőzően – adósság [3A.1] azon része, amely egy részt vevő tagállam törvényes fizetőeszközében került nyilvántartásra (kivéve a nemzeti fizetőeszközt [3A.13]), plusz az ECU-ban vagy euróban nyilvántartott adósság. |
| --- | --- |

14.

Részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság [3A.14] egyenlő: – a tagállam részt vevő tagállammá válását megelőzően – adósság [3A.1] azon része, amely egy részt vevő tagállam törvényes fizetőeszközében került nyilvántartásra (kivéve a nemzeti fizetőeszközt [3A.13]), plusz az ECU-ban vagy euróban nyilvántartott adósság.

| 15. | A nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság [3A.15] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelyet a [3A.13] vagy a [3A.14] nem tartalmaz. |
| --- | --- |

15.

A nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság [3A.15] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelyet a [3A.13] vagy a [3A.14] nem tartalmaz.

| 16. | Rövidlejáratú adósság [3A.16] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek eredeti futamideje legfeljebb egyéves. |
| --- | --- |

16.

Rövidlejáratú adósság [3A.16] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek eredeti futamideje legfeljebb egyéves.

| 17. | Hosszúlejáratú adósság [3A.17] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek eredeti futamideje egy évnél hosszabb. |
| --- | --- |

17.

Hosszúlejáratú adósság [3A.17] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek eredeti futamideje egy évnél hosszabb.

| 18. | Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású [3A.18] egyenlő: a hosszú lejáratú adósság [3A.17] azon része, amelynek kamatlába változó. |
| --- | --- |

18.

Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású [3A.18] egyenlő: a hosszú lejáratú adósság [3A.17] azon része, amelynek kamatlába változó.

| 19. | Adósság legfeljebb egyéves hátralevő futamidővel [3A.19] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje egy év vagy kevesebb. |
| --- | --- |

19.

Adósság legfeljebb egyéves hátralevő futamidővel [3A.19] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje egy év vagy kevesebb.

| 20. | Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel [3A.20] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje az egy évet meghaladja és legfeljebb ötéves. |
| --- | --- |

20.

Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel [3A.20] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje az egy évet meghaladja és legfeljebb ötéves.

| 21. | Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel, amelynek változó kamatozása [3A.21] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje az egy évet meghaladja és legfeljebb ötéves [3A.20], és amelynek kamatlába változó. |
| --- | --- |

21.

Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel, amelynek változó kamatozása [3A.21] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje az egy évet meghaladja és legfeljebb ötéves [3A.20], és amelynek kamatlába változó.

| 22. | Adósság öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel [3A.22] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje öt évnél hosszabb. |
| --- | --- |

22.

Adósság öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel [3A.22] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje öt évnél hosszabb.

| 23. | Adósság öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel amelyből változó kamatozású [3A.23] egyenlő: öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel rendelkező adósság [3A.22] azon része, amelynek kamatlába változó. |
| --- | --- |

23.

Adósság öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel amelyből változó kamatozású [3A.23] egyenlő: öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel rendelkező adósság [3A.22] azon része, amelynek kamatlába változó.

| 24. | Központi kormányzat adósságkomponens [3A.24] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1311 eszközei, mínusz az S.1311 azon eszközei, amelyek az S.1311 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Központi kormányzat adósságkomponens [3A.24] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1311 eszközei, mínusz az S.1311 azon eszközei, amelyek az S.1311 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.15].

| 25. | Tartományi kormányzat adósságkomponens [3A.25] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1312 eszközei, mínusz az S.1312 azon eszközei, amelyek az S.1312 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Tartományi kormányzat adósságkomponens [3A.25] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1312 eszközei, mínusz az S.1312 azon eszközei, amelyek az S.1312 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.16].

| 26. | Helyi önkormányzatok adósságkomponens [3A.26] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1313 eszközei, mínusz az S.1313 azon eszközei, amelyek az S.1313 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Helyi önkormányzatok adósságkomponens [3A.26] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1313 eszközei, mínusz az S.1313 azon eszközei, amelyek az S.1313 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.17].

| 27. | Társadalombiztosítás adósságkomponens [3A.27] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1314 eszközei, mínusz az S.1314 azon eszközei, amelyek az S.1314 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Társadalombiztosítás adósságkomponens [3A.27] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1314 eszközei, mínusz az S.1314 azon eszközei, amelyek az S.1314 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.18].

| 28. | Adósság átlagos hátralevő futamideje [3A.28] egyenlő: a kinnlévő állománnyal súlyozott, átlagos hátralevő futamidő években kifejezve. |
| --- | --- |

28.

Adósság átlagos hátralevő futamideje [3A.28] egyenlő: a kinnlévő állománnyal súlyozott, átlagos hátralevő futamidő években kifejezve.

| 29. | Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények [3A.29] egyenlő: az adósság [3A.1] kamatszelvény nélküli kötvényekben fennálló része, azaz fizetési kupon nélküli kötvények, amelyek kamata a beváltási és a kibocsátási ár különbözetén alapszik. |
| --- | --- |

29.

Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények [3A.29] egyenlő: az adósság [3A.1] kamatszelvény nélküli kötvényekben fennálló része, azaz fizetési kupon nélküli kötvények, amelyek kamata a beváltási és a kibocsátási ár különbözetén alapszik.

3B.   táblázat

| 1. | Adósság – nem konszolidált [3B.1] egyenlő: az S.13 kötelezettségei (beleértve azokat is, amelyek az S.13 eszközei) ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Adósság – nem konszolidált [3B.1] egyenlő: az S.13 kötelezettségei (beleértve azokat is, amelyek az S.13 eszközei) ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 2. | Konszolidáló elemek [3B.2] egyenlő: az S.13 azon kötelezettségei, amelyek egyidejűleg az S.13 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Konszolidáló elemek [3B.2] egyenlő: az S.13 azon kötelezettségei, amelyek egyidejűleg az S.13 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 3. | Konszolidáló elemek – készpénz és betétek [3B.3] egyenlő: a konszolidáló elemek [3B.2] készpénz és betétek (F.2) instrumentumban fennálló része. |
| --- | --- |

3.

Konszolidáló elemek – készpénz és betétek [3B.3] egyenlő: a konszolidáló elemek [3B.2] készpénz és betétek (F.2) instrumentumban fennálló része.

| 4. | Konszolidáló elemek – rövid lejáratú értékpapírok [3B.4] egyenlő: konszolidáló elemeknek [3B.2] az olyan részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével) (F.33) instrumentumban fennálló részével, amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves. |
| --- | --- |

4.

Konszolidáló elemek – rövid lejáratú értékpapírok [3B.4] egyenlő: konszolidáló elemeknek [3B.2] az olyan részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével) (F.33) instrumentumban fennálló részével, amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves.

| 5. | Konszolidáló elemek – hosszú lejáratú értékpapírok [3B.5] egyenlő: a konszolidáló elemeknek [3B.2] az olyan részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével) instrumentumban fennálló része (F.33), amelynek eredeti futamideje egy évnél hosszabb. |
| --- | --- |

5.

Konszolidáló elemek – hosszú lejáratú értékpapírok [3B.5] egyenlő: a konszolidáló elemeknek [3B.2] az olyan részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi származtatott ügyletek kivételével) instrumentumban fennálló része (F.33), amelynek eredeti futamideje egy évnél hosszabb.

| 6. | Konszolidáló elemek – hitelek [3B.6] egyenlő: a konszolidáló elemeknek [3B.2] hitelinstrumentumban fennálló része (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konszolidáló elemek – hitelek [3B.6] egyenlő: a konszolidáló elemeknek [3B.2] hitelinstrumentumban fennálló része (F.4).

| 7. | Központi kormányzat által kibocsátott adósság [3B.7] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1311 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Központi kormányzat által kibocsátott adósság [3B.7] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1311 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 8. | Központi kormányzat által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.8] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek az S.1312, S.1313 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Központi kormányzat által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.8] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek az S.1312, S.1313 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 9. | Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság [3B.9] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1312 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság [3B.9] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1312 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 10. | Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.10] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1313 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.10] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1313 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 11. | Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósságok [3B.11] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósságok [3B.11] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 12. | Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósságok, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.12] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1312 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósságok, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.12] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1312 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 13. | Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság [3B.13] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság [3B.13] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 14. | Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.14] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1312 vagy S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.14] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1312 vagy S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 15. | Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a központi kormányzat által tartott adósságállomány [3B.15] egyenlő: az S.1312, S.1313 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a központi kormányzat által tartott adósságállomány [3B.15] egyenlő: az S.1312, S.1313 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 16. | Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a tartományi kormányzat által tartott adósságállomány [3B.16] egyenlő: az S.1311, S.1313 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1312 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a tartományi kormányzat által tartott adósságállomány [3B.16] egyenlő: az S.1311, S.1313 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1312 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 17. | Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a helyi önkormányzatok által tartott adósságállomány [3B.17] egyenlő: az S.1311, S.1312 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a helyi önkormányzatok által tartott adósságállomány [3B.17] egyenlő: az S.1311, S.1312 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 18. | Egyéb kormányzati alszektorok szervei által kibocsátott és a társadalombiztosítás által tartott adósságállomány [3B.18] egyenlő: az S.1311, S.1312 vagy S.1313 azon kötelezettségei, amelyek az S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].” |
| --- | --- |

18.

Egyéb kormányzati alszektorok szervei által kibocsátott és a társadalombiztosítás által tartott adósságállomány [3B.18] egyenlő: az S.1311, S.1312 vagy S.1313 azon kötelezettségei, amelyek az S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].”

---

(1)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o.

1

(2)  [x.y] az x táblázat y kategóriaszámára utal.

2

(3)  Ez az adós az S.11001 vagy S.12x01 alszektorból az S.11002/3 vagy S.12x02/3 alszektorba, illetve fordítva történő átminősítéséhez vezet.

3

---

Helyesbítések

| 17.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/50

---

Helyesbítés a harmadik országokból származó, emberi fogyasztásra szánt bizonyos húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 2005/432/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 29-i 2007/777/EK bizottsági határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 312., 2007. november 30.
  )

Az 51. oldalon a 3. cikk a) pontjában:

a következő szövegrész:

| „a) | megfelelnek az I. melléklet 1. és 2. pontjában megállapított származási és kezelési feltételeknek, valamint” |
| --- | --- |

„a)

megfelelnek az I. melléklet 1. és 2. pontjában megállapított származási és kezelési feltételeknek, valamint”

helyesen:

| „a) | megfelelnek az I. melléklet 1. vagy 2. pontjában megállapított származási és kezelési feltételeknek, valamint”. |
| --- | --- |

„a)

megfelelnek az I. melléklet 1. vagy 2. pontjában megállapított származási és kezelési feltételeknek, valamint”.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---