# Eiropas Savienības L 332/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 332 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 10. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 332

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 10. decembris

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/914/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 11. jūnijs), par Nīderlandes ierosināto Voordelta teritorijas jūras ekosistēmu saglabāšanai paredzēto pasākumu apstiprināšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 2415) | 1 |
| | | 2008/915/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 30. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6016)


   (
  1
  ) | 20 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

LĒMUMI

Komisija

2008/914/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 11. jūnijs), par Nīderlandes ierosināto Voordelta teritorijas jūras ekosistēmu saglabāšanai paredzēto pasākumu apstiprināšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 2415)

Voordelta

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 2415)

1

2008/915/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 30. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6016)


   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6016)

(
  1

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 10.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 11. jūnijs)

par Nīderlandes ierosināto Voordelta teritorijas jūras ekosistēmu saglabāšanai paredzēto pasākumu apstiprināšanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 2415)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(2008/914/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 8. panta 3. punktu un 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (2) 3. panta 2. punktā ir noteikta prasība dalībvalstīm iesaistīties tīkla Natura 2000 izveidē, kurā apvienotas īpaši aizsargājamas dabas teritorijas, kas ir mājvieta minētās direktīvas pielikumos uzskaitītajām dabiskajām dzīvotnēm un sugu dzīvotnēm. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (2) 3. panta 2. punktā ir noteikta prasība dalībvalstīm iesaistīties tīkla Natura 2000 izveidē, kurā apvienotas īpaši aizsargājamas dabas teritorijas, kas ir mājvieta minētās direktīvas pielikumos uzskaitītajām dabiskajām dzīvotnēm un sugu dzīvotnēm.

| (2) | Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 1. punktā ir noteikta prasība dalībvalstīm iedibināt vajadzīgos aizsardzības pasākumus īpaši aizsargājamām dabas teritorijām. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 1. punktā ir noteikta prasība dalībvalstīm iedibināt vajadzīgos aizsardzības pasākumus īpaši aizsargājamām dabas teritorijām.

| (3) | Nīderlande 2008. gada 28. februārī noteica teritoriju, ko sauc par Voordelta, par īpaši aizsargājamu dabas teritoriju Direktīvas 92/43/EEK 3. panta 2. punkta nozīmē un informēja Komisiju par nodomu veikt pasākumus zvejas darbības ierobežošanai attiecīgajā apgabalā. |
| --- | --- |

(3)

Nīderlande 2008. gada 28. februārī noteica teritoriju, ko sauc par Voordelta, par īpaši aizsargājamu dabas teritoriju Direktīvas 92/43/EEK 3. panta 2. punkta nozīmē un informēja Komisiju par nodomu veikt pasākumus zvejas darbības ierobežošanai attiecīgajā apgabalā.

| (4) | Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 4. punktā ir noteikta prasība dalībvalstīm veikt visus vajadzīgos kompensācijas pasākumus, lai aizsargātu tīkla Natura 2000 kopējo vienotību, ja tiek īstenots plāns vai projekts, kas būtiski negatīvi ietekmē Natura 2000 teritoriju. Šajā kontekstā pēc ostas Maasvlakte 2 infrastruktūras izbūves Voordelta teritorijā Nīderlandei jāveic attiecīgi kompensācijas pasākumi. Šo projektu īstenoja ar labvēlīgu Komisijas atzinumu (Komisijas 2003. gada 24. aprīļa Atzinums C(2003) 1308). |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 4. punktā ir noteikta prasība dalībvalstīm veikt visus vajadzīgos kompensācijas pasākumus, lai aizsargātu tīkla Natura 2000 kopējo vienotību, ja tiek īstenots plāns vai projekts, kas būtiski negatīvi ietekmē Natura 2000 teritoriju. Šajā kontekstā pēc ostas Maasvlakte 2 infrastruktūras izbūves Voordelta teritorijā Nīderlandei jāveic attiecīgi kompensācijas pasākumi. Šo projektu īstenoja ar labvēlīgu Komisijas atzinumu (Komisijas 2003. gada 24. aprīļa Atzinums C(2003) 1308).

| (5) | Ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas, pārvaldības un izmantošanas pasākumus reglamentē kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi. |
| --- | --- |

(5)

Ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas, pārvaldības un izmantošanas pasākumus reglamentē kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pants dod iespēju dalībvalstīm veikt nediskriminējošus pasākumus, kas mazina zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu saglabāšanu 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas, ja vien Kopiena nav pieņēmusi pasākumus, kuri īpaši attiecas uz saglabāšanu un apsaimniekošanu šajā teritorijā. Dalībvalstu pasākumiem jāatbilst kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā, un tie nedrīkst būt mazāk stingri par spēkā esošo Kopienas tiesību aktu prasībām. Ja pasākumi attiecas uz citu dalībvalstu zvejas kuģiem, par tiem jāziņo Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgo reģionu konsultatīvajām padomēm un tie pēc tam jāapstiprina Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pants dod iespēju dalībvalstīm veikt nediskriminējošus pasākumus, kas mazina zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu saglabāšanu 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas, ja vien Kopiena nav pieņēmusi pasākumus, kuri īpaši attiecas uz saglabāšanu un apsaimniekošanu šajā teritorijā. Dalībvalstu pasākumiem jāatbilst kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā, un tie nedrīkst būt mazāk stingri par spēkā esošo Kopienas tiesību aktu prasībām. Ja pasākumi attiecas uz citu dalībvalstu zvejas kuģiem, par tiem jāziņo Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgo reģionu konsultatīvajām padomēm un tie pēc tam jāapstiprina Komisijai.

| (7) | Nīderlande 2008. gada 13. maijā par pasākumiem, ko tā ir paredzējusi veikt, paziņoja Komisijai, Beļģijai, Dānijai, Vācijai un Francijai – dalībvalstīm, uz kurām attiecīgie pasākumi attiecas, – un Ziemeļjūras reģionālajai konsultatīvajai padomei. |
| --- | --- |

(7)

Nīderlande 2008. gada 13. maijā par pasākumiem, ko tā ir paredzējusi veikt, paziņoja Komisijai, Beļģijai, Dānijai, Vācijai un Francijai – dalībvalstīm, uz kurām attiecīgie pasākumi attiecas, – un Ziemeļjūras reģionālajai konsultatīvajai padomei.

| (8) | Nīderlandes ierosinātie zivsaimniecības pasākumi ir aizsargājamas jūras gultnes teritorijas izveide, kurā ierobežota piekļuve rāmju traļiem ar grunts veltņu trosēm un motora jaudu virs 260 ZS (191 kW), un piecu miera zonu izveide aizsargājamā jūras gultnes teritorijā, kur zveja lielākoties būs aizliegta. |
| --- | --- |

(8)

Nīderlandes ierosinātie zivsaimniecības pasākumi ir aizsargājamas jūras gultnes teritorijas izveide, kurā ierobežota piekļuve rāmju traļiem ar grunts veltņu trosēm un motora jaudu virs 260 ZS (191 kW), un piecu miera zonu izveide aizsargājamā jūras gultnes teritorijā, kur zveja lielākoties būs aizliegta.

| (9) | Beļģija un Ziemeļjūras reģionālā konsultatīvā padome ir iesniegušas Komisijai savus rakstveida komentārus par paziņojumu. |
| --- | --- |

(9)

Beļģija un Ziemeļjūras reģionālā konsultatīvā padome ir iesniegušas Komisijai savus rakstveida komentārus par paziņojumu.

| (10) | Nīderlandes piedāvātie pasākumi nav diskriminējoši, jo ir vienlīdzīgi jāpiemēro visiem kuģiem, kas darbojas attiecīgajā teritorijā. To nolūks ir mazināt zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu aizsardzību, un tie jāpiemēro 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām. Kopiena nav pieņēmusi nekādus pasākumus, kuru mērķis būtu aizsardzība vai pārvaldība īpaši šajā teritorijā. |
| --- | --- |

(10)

Nīderlandes piedāvātie pasākumi nav diskriminējoši, jo ir vienlīdzīgi jāpiemēro visiem kuģiem, kas darbojas attiecīgajā teritorijā. To nolūks ir mazināt zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu aizsardzību, un tie jāpiemēro 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām. Kopiena nav pieņēmusi nekādus pasākumus, kuru mērķis būtu aizsardzība vai pārvaldība īpaši šajā teritorijā.

| (11) | Šie pasākumi atbilst Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā izvirzītajiem mērķiem, jo īpaši piesardzības principam, kas jāievēro, veicot pasākumus, kuri izstrādāti, lai aizsargātu un saglabātu ūdeņu dzīvos resursus, un šie pasākumi nav mazāk stingri par spēkā esošo Kopienas tiesību aktu prasībām, |
| --- | --- |

(11)

Šie pasākumi atbilst Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā izvirzītajiem mērķiem, jo īpaši piesardzības principam, kas jāievēro, veicot pasākumus, kuri izstrādāti, lai aizsargātu un saglabātu ūdeņu dzīvos resursus, un šie pasākumi nav mazāk stingri par spēkā esošo Kopienas tiesību aktu prasībām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo apstiprina Nīderlandes ierosinātos pasākumus jūras ekosistēmu saglabāšanai Voordelta teritorijā, kas izklāstīti I līdz III pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2008. gada 11. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Dekrēts par piekļuves ierobežojumiem Hinderplāta (Hinderplaat), Bollenvandeostera (Bollen van de Ooster) un Bollenvanhetnjēvezanda (Bollen van het Nieuwe Zand) sēklim

2008. gada 13. maijs

Lauksaimniecības, vides un pārtikas kvalitātes ministrs

Dabas aizsardzības likuma (1998) 20. pantā paredzētie piekļuves ierobežojumi dabas teritorijām attiecībā uz Voordelta Natura 2000 teritoriju.

IEVADS

Dabas aizsardzības likuma (1) (1998) 20. panta 1. punktā noteikts, ka provinces pašvaldības drīkst ierobežot piekļuvi likuma 10. panta 1. punktā definētajiem aizsargājamiem dabas rezervātiem, likuma 10.a panta 1. punktā definētajām aizsargājamām teritorijām, 12. pantā norādītajām citām teritorijām, kam šāda statusa lietderība tiek izskatīta, vai arī šādu teritoriju daļām, ciktāl tas nepieciešams, lai aizsargātu minēto teritoriju ekoloģisko vērtību.

Dabas aizsardzības likuma (1998) 20. panta 2. punktā noteikts, ka 1. punkta jautājumus pārzina lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrs saziņā ar citu ministru, ja 1. punktā norādītā teritorija vai tās daļa ir šā ministra vai citu ministru pārziņā vai jurisdikcijā.

Šis dekrēts jāīsteno ar transporta, valsts līgumu un ūdenssaimniecības ministra piekrišanu. Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas pilnvarojumā “Reģionālās lietas” (2) noteikts, ka šīs ministrijas direktors Dienvidu reģiona lietās ir kompetents pieņemt šo lēmumu lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministra vārdā.

Teritorijas pašreizējās un turpmākās ekoloģiskās vērtības aizsargāšanai ir jāierobežo piekļuve vairākām teritorijām Voordelta Natura 2000 teritorijā (turpmāk – Voordelta). Šādu piekļuves ierobežojumu pamatā ir Dekrēts par Voordelta statusu (2008. gada 19. februāris, Nr. DRZO/2008-113) attiecībā uz Natura 2000 mērķu īstenošanu Voordelta teritorijā un kompensācijas saistībām, kas ietilpst Dabas aizsardzības likuma licencē (2008. gada 17. aprīlis, Nr. DRZW/2008-1670), kura izsniegta Maasvlakte 2 būvēšanai un tās darbībai. Tas ir sīkāk aprakstīts šim dekrētam pievienotajā vispārīgajā paskaidrojumā.

Ar šo dekrētu konkrēti reglamentē piekļuves ierobežojumus turpmāk minētajām teritorijām. Piekļuves ierobežojumu īpašie izņēmumi nekā nemazina Dabas aizsardzības likuma (1998) 19.d pantā norādītās licencēšanas prasības, ja vien nav jāpiemēro izņēmumi, kas paredzēti Dabas aizsardzības likuma (1998) 19.d panta 2. punktā (projekti vai pasākumi atbilstoši pārvaldības plānam).

DEKRĒTS

1. pants

Ir jāierobežo piekļuve Hinderplāta sēklim, kura izvietojums Voordelta teritorijā attēlots šim dekrētam pievienotajā kartē.

Piekļuves ierobežojumi Hinderplātam visu gadu piemērojami visu veidu darbībām, izņemot turpmāk norādītās.

Organizēti smaiļošanas braucieni

Laikposmā no 1. septembra līdz 1. maijam atļauts organizēt pavisam desmit (10) braucienus ar smailītēm (kajakiem), katrā atsevišķā dienā veicot ne vairāk par diviem braucieniem. Piemērojami ir arī šādi papildu nosacījumi:

| — | piekļuve ir atļauta tikai grupā (ne lielākā par sešpadsmit cilvēkiem), ko vada sertificēts tūristu grupas vadītājs vai instruktors, kas saistīts vai nu ar NKB (Nīderlandes Smaiļošanas biedrību), vai TKBN (Nīderlandes Tūristu smaiļošanas biedrību), |
| --- | --- |

—

piekļuve ir atļauta tikai grupā (ne lielākā par sešpadsmit cilvēkiem), ko vada sertificēts tūristu grupas vadītājs vai instruktors, kas saistīts vai nu ar NKB (Nīderlandes Smaiļošanas biedrību), vai TKBN (Nīderlandes Tūristu smaiļošanas biedrību),

| — | plūdmaiņu līdzenumos uzturēties ir aizliegts. No guļošiem roņiem jāturas vismaz 250 m attālumā, |
| --- | --- |

—

plūdmaiņu līdzenumos uzturēties ir aizliegts. No guļošiem roņiem jāturas vismaz 250 m attālumā,

| — | ekskursijas jāreģistrē Voordelta Handhaving reģistrācijas centrā vismaz 48 stundas pirms sākuma (tālruņa numurs minētajām organizācijām ir zināms). |
| --- | --- |

—

ekskursijas jāreģistrē Voordelta Handhaving reģistrācijas centrā vismaz 48 stundas pirms sākuma (tālruņa numurs minētajām organizācijām ir zināms).

Tralēšana

Tralēšana ar kuģiem, kam motora jauda mazāka par 191 kW (260 ZS), ir atļauta laikposmā no 1. septembra līdz 1. maijam, ja to darīt bijis atļauts dekrēta spēkā stāšanās brīdī. Tas attiecas uz diviem uzņēmumiem, proti, zvejas kuģiem OD 2 un SL 22. Turpmāka izmantošana ir atļauta ar šādiem nosacījumiem:

| — | no plūdmaiņu līdzenumiem jāturas vismaz 250 m attālumā, |
| --- | --- |

—

no plūdmaiņu līdzenumiem jāturas vismaz 250 m attālumā,

| — | maksimālais atļautais ātrums ir septiņi mezgli (13 km/h), |
| --- | --- |

—

maksimālais atļautais ātrums ir septiņi mezgli (13 km/h),

| — | abi kuģi izpildes nodrošināšanas nolūkos jāapgādā ar darbojošos novērošanas iekārtu. |
| --- | --- |

—

abi kuģi izpildes nodrošināšanas nolūkos jāapgādā ar darbojošos novērošanas iekārtu.

Zvejošana ar izmestiem tīkliem

Zvejošana ar izmestiem tīkliem (izmantojot žaunu tīklus un iepinējtīklus) ir atļauta visu gadu, ja to darīt bijis atļauts dekrēta spēkā stāšanās brīdī. Tas attiecas uz vienu uzņēmumu, proti, kuģi Goeree 47. Turpmāka izmantošana ir atļauta ar šādiem nosacījumiem:

| — | no plūdmaiņu līdzenumiem jāturas vismaz 150 m attālumā. Pirms roņu mazuļu zīdīšanas perioda, tā laikā un pēc tā (no 1. maija līdz 1. septembrim) no plūdmaiņu līdzenumiem jāturas vismaz 250 m attālumā, |
| --- | --- |

—

no plūdmaiņu līdzenumiem jāturas vismaz 150 m attālumā. Pirms roņu mazuļu zīdīšanas perioda, tā laikā un pēc tā (no 1. maija līdz 1. septembrim) no plūdmaiņu līdzenumiem jāturas vismaz 250 m attālumā,

| — | maksimālais atļautais ātrums ir septiņi mezgli (13 km/h), |
| --- | --- |

—

maksimālais atļautais ātrums ir septiņi mezgli (13 km/h),

| — | zvejas kuģis izpildes nodrošināšanas nolūkos jāapgādā ar darbojošos novērošanas iekārtu. |
| --- | --- |

—

zvejas kuģis izpildes nodrošināšanas nolūkos jāapgādā ar darbojošos novērošanas iekārtu.

Helikopteru lidojumi un amatieru lidojumi ar maziem gaisakuģiem

Virs šīs teritorijas ir atļauti helikoptera pārlidojumi ne zemāk kā 1 000 pēdu (apmēram 300 m) augstumā.

Lidojumi ar paraplānu un deltaplānu virs šīs teritorijas ir aizliegti.

Visiem citiem amatieru aviācijas veidiem (motorizētiem vai nemotorizētiem) šī teritorija ir noteikta par “aizsargājamu dabas teritoriju” atbilstoši vispārējas nozīmes aviācijas rīcības kodeksam Verantwoord Vliegen (“Atbildīga lidošana”) šai kategorijai (3), kur noteikts, ka no šīm teritorijām pēc iespējas jāizvairās. Ja no lidojuma pāri šīm teritorijām nevar izvairīties, jālido vismaz 1 000 pēdu (apmēram 300 m) augstumā, izņemot situācijas, kur tas nav iespējams drošības apsvērumu dēļ.

2. pants

Ir jāierobežo piekļuve Bollenvandeostera smilšu sēklim, kura izvietojums Voordelta teritorijā attēlots šim dekrētam pievienotajā kartē.

Bollenvandeostera smilšu sēklī ierobežota piekļuve visu gadu ir piemērojama kartē norādītajai mazajai vasaras atpūtas teritorijai. No 1. novembra līdz 1. aprīlim ierobežota piekļuve ir piemērojama arī kartē norādītajai lielajai ziemas atpūtas teritorijai.

Ierobežota piekļuve Bollenvandeosteram ir piemērojama visu veidu darbībai, izņemot turpmāk norādītās darbības.

Komerciālā un izklaides kuģošana pa koridoru

Kuģošana ziemas atpūtas teritorijā pa norādīto koridoru ar maksimālo ātrumu septiņi mezgli (13 km/h). Tomēr sērfošana un burāšana koridorā ir aizliegta.

Smaiļošana, sērfošana ar vējdēli un sērfošana

Smaiļošana (braukšana ar kajaku), sērfošana ar vējdēli un sērfošana atpūtas teritorijas ziemeļaustrumu daļā visu gadu, kā norādīts pievienotajā kartē (sk. 5. pantu).

Šajā atpūtas teritorijas daļā plūdmaiņu līdzenumus ir atļauts apmeklēt, tikai lai nodarbotos ar minēto sportu.

Helikopteru lidojumi un amatieru lidojumi ar maziem gaisakuģiem

Virs šīs teritorijas ir atļauti helikoptera pārlidojumi ne zemāk kā 1 000 pēdu (apmēram 300 m) augstumā.

Lidojumi ar paraplānu un deltaplānu virs šīs teritorijas ir aizliegti.

Visiem citiem amatieru aviācijas veidiem (motorizētiem vai nemotorizētiem) šī teritorija ir noteikta par “aizsargājamu dabas teritoriju” atbilstoši vispārējas nozīmes aviācijas rīcības kodeksam Verantwoord Vliegen (“Atbildīga lidošana”) šai kategorijai, kur noteikts, ka no šīm teritorijām pēc iespējas jāizvairās. Ja no lidojuma pāri šīm teritorijām nevar izvairīties, jālido vismaz 1 000 pēdu (apmēram 300 m) augstumā, izņemot situācijas, kur tas nav iespējams drošības apsvērumu dēļ.

3. pants

Ir jāierobežo piekļuve Bollenvanhetnjēvzanda smilšu sēklim, kura izvietojums Voordelta teritorijā attēlots šim dekrētam pievienotajā kartē.

Piekļuves ierobežojumi Bollenvanhetnjēvzanda smilšu sēklim ir piemērojami tikai no 1. novembra līdz 1. maijam.

Piekļuves ierobežojumi Bollenvanhetnjēvzandam ir piemērojami visu veidu darbībai, izņemot turpmāk norādītās darbības.

Helikopteru lidojumi un amatieru lidojumi ar maziem gaisakuģiem

Virs šīs teritorijas ir atļauti helikoptera pārlidojumi ne zemāk kā 1 000 pēdu (apmēram 300 m) augstumā.

Lidojumi ar paraplānu un deltaplānu virs šīs teritorijas ir aizliegti.

Visiem citiem amatieru aviācijas veidiem (motorizētiem vai nemotorizētiem) šī teritorija ir noteikta par “aizsargājamu dabas teritoriju” atbilstoši vispārējas nozīmes aviācijas rīcības kodeksam Verantwoord Vliegen (“Atbildīga lidošana”) šai kategorijai, kur noteikts, ka no šīm teritorijām pēc iespējas jāizvairās. Ja no lidojuma pāri šīm teritorijām nevar izvairīties, jālido vismaz 1 000 pēdu (apmēram 300 m) augstumā, izņemot situācijas, kur tas nav iespējams drošības apsvērumu dēļ.

4. pants

Šādām Dabas aizsardzības likuma (1998) 20. panta 4. punktā norādītajām darbībām nepiemēro 1.–3. pantā aprakstītos piekļuves ierobežojumus.

Nepieciešamo valdības uzdevumu pildīšana

Klātbūtne visu gadu valdības uzdevumu pildīšanai vai uzdevumu pildīšanai valdības vārdā, izmantojot vai neizmantojot kuģi, transportlīdzekli vai gaisakuģi, ciktāl tas ir nepieciešams aizsardzībai, uzturēšanai, robežu noteikšanai, pārraudzībai, pārbaudei vai novērošanai un militārām darbībām.

Kabeļu un cauruļvadu uzturēšana

Kabeļiem un cauruļvadiem laikposmā no 1. septembra līdz 1. maijam veiktie uzturēšanas darbi. Pirms vai pēc šā laikposma piekļuve atļauta tikai steidzamas nepieciešamības gadījumā pēc kompetentās varas iestādes ieskatiem.

5. pants

1.   Teritorijas, kurām ar šo dekrētu ierobežo piekļuvi, ir attēlotas pievienotajā kartē Toegangsbeperkingsbesluit Hinderplaat, Bollen van de Ooster en Bollen van het Nieuwe Zand (“Dekrēts par piekļuves ierobežošanu Hinderplāta, Bollenvandeostera un Bollenvanhetnjēvzanda sēklim”), un to koordinātas ir sīki noteiktas.

2.   Ierobežotas piekļuves teritoriju robežas uz sauszemes un uz ūdens var iezīmēt ar ceļa rādītājiem un bojām.

3.   Sešu nedēļu laikposmā pēc publicēšanas kartes un citus 1. punktā norādītos pielikumus pārbaudes nolūkā var aplūkot Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas Dienvidu reģionālo lietu direktorāta telpās Keisersgracht 5, Eindhoven. Darba laiks ir no pirmdienas līdz piektdienai no 9.00 līdz 17.00.

6. pants

Šis dekrēts ir jāizziņo Staatscourant (Valdības Avīzē). Šim dekrētam pievienotais paskaidrojuma raksts jālasa kopā ar rīkojumu.

LAUKSAIMNIECĪBAS, VIDES UN PĀRTIKAS KVALITĀTES MINISTRA

vietā parakstījies

Dienvidu reģiona direktors

Iebildumi

Ieinteresētās personas savus iebildumus pret šo dekrētu var rakstveidā izteikt Vispārīgajā administratīvo tiesību likumā paredzētajā kārtībā. Jebkāds šāds paziņojums par iebildumiem jāiesniedz sešu nedēļu laikā pēc šā rīkojuma publicēšanas Staatscourant (Valdības Avīzē), to adresējot:

Staatscourant

Valdības Avīzē

| Lauksaimniecības, vides un pārtikas kvalitātes ministram |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| Nīderlande |

Lauksaimniecības, vides un pārtikas kvalitātes ministram

Dienst Regelingen

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

PO Box 20401

2500 EK The Hague

2500 EK The Hague

Nīderlande

Paziņojums par iebildumiem jāparaksta, un tajā jāiekļauj vismaz šāda informācija:

| a) | iebilduma iesniedzējas personas vārds, uzvārds/nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

iebilduma iesniedzējas personas vārds, uzvārds/nosaukums un adrese;

| b) | datums; |
| --- | --- |

b)

datums;

| c) | tā dekrēta apraksts, uz kuru attiecas iesniegtais iebildums; un |
| --- | --- |

c)

tā dekrēta apraksts, uz kuru attiecas iesniegtais iebildums; un

| d) | iebilduma pamatojums. |
| --- | --- |

d)

iebilduma pamatojums.

PASKAIDROJUMA RAKSTS

“Natura 2000” teritorijas

Voordelta teritorijā sastopama ekoloģiski īpaši vērtīga flora un fauna. Tādēļ šī teritorija ir noteikta par Natura 2000 teritoriju atbilstoši ES putnu un dzīvotņu direktīvai. Nīderlandei ir pienākums iedibināt un uzturēt “labvēlīgu aizsardzības statusu” noteiktām sugām un to dzīvotnēm. Savvaļas dzīvnieku saglabāšanu juridiski reglamentē likums par floru un faunu, un aizsargājamās teritorijas juridiski reglamentē Dabas aizsardzības likums (1998). Dabas aizsardzības likumā (1998) ir noteikta prasība par pārvaldības plāna izveidi visām Natura 2000 teritorijām.

Voordelta

Natura 2000

Natura 2000

Īpaši ekoloģiski vērtīga flora un fauna ir sastopama visā Voordelta teritorijā, tomēr teritorijas ziemeļpusē bioloģiskā daudzveidība ir vislielākā. Tādēļ aizsardzības pasākumus piemērot visefektīvāk ir šajās ziemeļu teritorijās.

Voordelta

Ziņojums par “Maasvlakte 2” kompensāciju

Maasvlakte 2 izbūve Voordelta Natura 2000 teritorijā, daļēji sakarā ar Natura 2000 teritorijas samazināšanu par 2 455 hektāriem, radīs ekoloģiski vērtīgas floras un faunas zudumus. Galvenajā lēmumā par teritorijas plānošanu (turpmāk – GLTP) “Roterdamas galvenās ostas attīstība 2006” norādīts, ka zudumi jākompensē, citur Voordelta teritorijā izveidojot aizsargājamas dabas teritorijas, kurās varētu piemērot izmantošanas ierobežojumus. Šajā lēmumā arī norādīts, ka izmantošanas ierobežojumi un citi pasākumi palielinātu aizsargājamās dabas teritorijas ekoloģisko vērtību. Ekoloģijas prasības ņēma vērā, izsverot, cik lielā mērā iespējams ierobežot cilvēka darbību, it īpaši sakarā ar līdzšinējo izmantojumu cilvēka vajadzībām vai citādi.

Maasvlakte 2

Voordelta Natura 2000

Natura 2000

Voordelta

Maasvlakte 2 būvēšanai un tās darbībai piešķirtajā Dabas aizsardzības likuma licencē paredzētas kompensācijas saistības attiecībā uz 1110. dzīvotnes tipu un vairākām putnu sugām.

Maasvlakte 2

Pasākumi

Īstermiņā ir svarīgi ierobežot piekļuvi dažām Voordelta teritorijas zonām, lai laikus kompensētu Maasvlakte 2 būvēšanas un darbības ietekmi un lai pārraudzītu ekoloģiski vērtīgas floras un faunas aizsargāšanu un saglabāšanu atbilstoši Dekrētam par Voordelta statusu.

Voordelta

Maasvlakte 2

Voordelta

Voordelta teritorijā piemērojamos pasākumus iekļaus arī Voordelta pārvaldības plānā. Līdz šā pārvaldības plāna spēkā stāšanās brīdim pilnīgi jāpiemēro Dabas aizsardzības likuma (1998) 19.d pants. Šā dekrēta mērķis ir tikai regulēt piekļuvi un ierobežot piekļuvi konkrētām teritorijām, taču tajā nav paredzēti nekādi atbrīvojumi attiecībā uz licencēšanas prasībām, kas izriet no jebkādiem piemērojamiem tiesību aktiem.

Voordelta

Voordelta

Piekļuves ierobežošanas dekrētu pamats ir dokuments “Ietekmes uz vidi novērtēšana” un attiecīgais vērtējums (kas veikts Voordelta pārvaldības plāna sagatavošanai). Dekrētus iestrādās arī Voordelta pārvaldības plānā. Pārvaldības plāna un šā piekļuves ierobežošanas dekrēta mērķi ir šādi: aizsargāt aizsargājamos dabas objektus, kompensēt Maasvlakte 2 būvēšanas izraisītos aizsargājamo dabas objektu zudumus un šajā dabas aizsardzībā ievērot atpūtnieku, tūrisma un zivsaimniecības intereses.

Voordelta

Voordelta

Maasvlakte 2

Uz pārraudzības un izvērtēšanas pamata, ja nepieciešams, koriģē tādus pārvaldības pasākumus kā pašreizējie piekļuves ierobežojumi.

Skaidrojošas piezīmes par piekļuves ierobežojumiem

Hinderplāts

Hinderplāts

Hinderplāts ir nozīmīga parastās pūkpīles atpūtas un barošanās teritorija. Aizsardzības mērķi šai sugai ir izvirzīti Dekrētā par Voordelta statusu.

Voordelta

Šajā teritorijā blakus plūdmaiņu līdzenumiem atrodas dziļi kanāli, kas vajadzīgi plankumainajiem roņiem. Aizsardzības mērķi attiecībā uz plankumainajiem roņiem ir izvirzīti Dekrētā par Voordelta statusu.

Voordelta

Visi plūdmaiņu līdzenumi šajā teritorijā ir ļoti svarīgas cekulzīriņu un upju zīriņu atpūtas teritorijas. Aizsardzības mērķi attiecībā uz šīm sugām arī ir izvirzīti Dekrētā par Voordelta statusu. Dabas aizsardzības likuma licencē, kas izsniegta Maasvlakte 2 būvēšanai un darbībai, attiecībā uz šīm sugām ir izvirzīta prasība par kompensācijas saistībām.

Voordelta

Maasvlakte 2

Bollenvandeosters

Bollenvandeosters

Bollenvandeostera sēklis ir putnu aizsardzībai nozīmīga teritorija un svarīga atpūtas un barošanās teritorija melnajai pīlei (piekrastes apgabalos) un cekulzīriņam un upju zīriņam (plūdmaiņu līdzenumos). Aizsardzības mērķi attiecībā uz šīm sugām ir izvirzīti arī Dekrētā par Voordelta statusu. Dabas aizsardzības likuma licencē, kas izsniegta Maasvlakte 2 būvēšanai un darbībai, attiecībā uz šīm sugām ir izvirzīta prasība par kompensācijas saistībām.

Voordelta

Maasvlakte 2

Šī teritorija ir īpaši būtiska arī plūdmaiņu līdzenumu tālākajā dienvidu smailē dzīvojošo plankumaino roņu aizsardzībai. Aizsardzības mērķi attiecībā uz plankumainajiem roņiem ir izvirzīti Dekrētā par Voordelta statusu.

Voordelta

Bollenvanhetnjēvezands

Bollenvanhetnjēvezands

Bollenvanhetnjēvezanda smilšu sēklis ir viena no svarīgākajām melnās pīles centrālajām atpūtas un barošanās teritorijām. Aizsardzības mērķi šai sugai ir izvirzīti arī Dekrētā par Voordelta statusu. Dabas aizsardzības likuma licencē, kas izsniegta Maasvlakte 2 būvēšanai un darbībai, ir izvirzīta prasība par kompensācijas saistībām attiecībā uz šo sugu.

Voordelta

Maasvlakte 2

“Natura 2000” mērķi

Plankumainais ronis

Plankumainais ronis

Pagājušā gadsimta sākumā Deltā dzīvoja apmēram desmit tūkstoši plankumaino roņu. Apmēram pirms piecdesmit gadiem piesārņojums, medības un ielaušanās roņu dzīvotnē sakarā ar būvdarbiem Deltā samazināja to skaitu līdz tikai dažiem dučiem īpatņu. Pēdējo gadu laikā to skaits Deltas teritorijā pieaudzis līdz vairāk nekā simtam, un vairāk nekā 50 % roņu dzīvo Voordelta teritorijā.

Voordelta

Atpūtai tie izmanto plūdmaiņu līdzenumus, piemēram, pie Hinderplāta, Bollenvandeostera (Aardappelenbult) un Ferklikerplāta (Verklikkerplaat) sēkļa. Tomēr Voordelta teritorijā tie slikti vairojas. Līdzenumi nav tiem pietiekami klusi un mierīgi, lai dzemdētu, zīdītu un audzinātu mazuļus. Miers un klusums ir būtisks visu gadu; vissvarīgākais tas ir pirms mazuļu zīdīšanas perioda, tā laikā un pēc tā beigām – no 1. maija līdz 1. septembrim.

Aardappelenbult

Verklikkerplaat

Voordelta

Pasākumi, kas ierobežo piekļuvi roņu atpūtas vietām Voordelta teritorijā – Hinderplātā, Bollenvandeosterā un Ferklikerplātā –, ir izstrādāti tā, lai visā Deltas teritorijā varētu dzīvot vismaz divsimt plankumainie roņi. Tie varēs tur audzināt mazuļus, šādi īstenojoties Dekrētā par Voordelta statusu izvirzītajiem mērķiem.

Voordelta

Voordelta

Parastā pūkpīle

Parastā pūkpīle

Parastā pūkpīle Voordelta teritorijā galvenokārt uzturas ziemā, taču mazākas grupas tur sastopamas arī vasarā. Hinderplāta un Bollenvandeostera sēkļu seklajās, aizsargātajās vietās pūkpīles atrodamas vienmēr. To skaits gadu no gada svārstās atkarībā no gliemeņu skaita ikgadējām izmaiņām attiecīgajā teritorijā. Pūkpīļu populācijas skaitu Voordelta teritorijā ierobežo mazāks pieejamās barības daudzums sakarā ar komercializētu vēžveidīgo un mīkstmiešu ievākšanu un arvien lielākā atpūtnieku skaita klātbūtnes radīto traucējumu. Kaut arī Maasvlakte 2 būvēšana un tās darbība šo sugu būtiski neietekmēs, šiem pasākumiem ir izšķirīga nozīme sakarā ar ļoti slikto dabas aizsardzības stāvokli visā valstī. Šā iemesla dēļ, kā arī lai garantētu populācijām iespēju palikt Voordelta teritorijā, ir jāierobežo piekļuve teritorijai tieši uz austrumiem no Hinderplāta.

Voordelta

Voordelta

Maasvlakte 2

Voordelta

“Maasvlakte 2” kompensācija

Cekulzīriņš un upes zīriņš

Cekulzīriņš un upes zīriņš

Cekulzīriņi un upes zīriņi vairojas tuvējās Natura 2000 teritorijās ārpus Voordelta. Zīriņi pārtiek no sīkām zivīm, ko ķer, nirstot seklos piekrastes apgabalos pie kāpām, kā aprakstīts iepriekš (1110. tipa dzīvotne). Maasvlakte 2 izbūves dēļ barības avoti vairojošos koloniju tuvumā ies zudumā. Barības avotu zudums putnus visvairāk ietekmēs vasaras periodā, kad jaunuļu dēļ tiem ir mazāks lidojuma rādiuss.

Natura 2000

Voordelta

Maasvlakte 2

Pašreizējos apstākļos nedaudz miera un klusuma nodrošina putnu izmantotie Voordelta dubļu līdzenumi. Piekļuves ierobežošanas pasākumi ir izstrādāti tā, lai Voordelta plūdmaiņu līdzenumos pie Hinderplāta un Bollenvandeostera sēkļiem vasaras periodā radītu mierīgāku vidi. Tas dos iespēju cekulzīriņiem un upju zīriņiem šo teritoriju labāk izmantot par atpūtas vietu jaunuļiem un atvieglos tiem piekļuvi barības resursiem jūrā.

Voordelta

Voordelta

Melnā pīle

Melnā pīle

Melnā pīle ir gājputns, kas Voordelta teritoriju apmeklē ziemas mēnešos. Šī suga galvenokārt sastopama piekrastes apgabalos dienvidaustrumos no Bollenvandeostera sēkļa un Bollenvanhetnjēvezanda sēklī un tā apkaimē. Vasaras mēnešos neliels skaits melno pīļu paliek Voordelta teritorijā, izmantojot to spalvu mešanas laikā.

Voordelta

Voordelta

Melno pīļu barība ir vēžveidīgie un mīkstmieši, ko tās atrod seklajos piekrastes ūdeņos, kas daļēji ies zudumā sakarā ar Maasvlakte 2 ostas būvēšanu. Pasākumi, kas ierobežo piekļuvi piekrastes apgabaliem pie Bollenvandeostera (un Bollenvanhetnjēvezanda), ir paredzēti piemērota barības krājumu līmeņa un piekļuves uzturēšanai, šādi sugai kompensējot pieejamās barošanās teritorijas zudumu ap Maasvlakte 2.

Maasvlakte 2

Maasvlakte 2

Savvaļas fauna ir īpaši jutīga pret ūdens atpūtnieku un kuģu satiksmes radītajiem traucējumiem un traucēkļiem. Ziemas mēnešos garantējot mieru un klusumu teritorijās, kur šīs sugas barojas un atpūšas lielā skaitā, cerams, ka visā Voordelta teritorijā varēs uzturēt melnajai pīlei labvēlīgus apstākļus, kas līdzvērtīgi apstākļiem pirms Maasvlakte 2 būvēšanas. Vasaras mēnešos pietiek ar īsāku vasaras atpūtas periodu.

Voordelta

Maasvlakte 2

KARTES

Image

Image

Image

---

(1)  Spēkā kopš publicēšanas Staatsblad 2005. gadā (Likumu, Rīkojumu un Dekrētu Vēstnesis, 2005. gads), 473.

1

Staatsblad

Likumu, Rīkojumu un Dekrētu Vēstnesis

(2)  Staatscourant 2006 (Valdības Avīze, 2006. gads), Nr. 91.

2

Staatscourant 2006

Valdības Avīze

(3)  Rīcības kodekss Verantwoord Vliegen (“Atbildīga lidošana”), Nīderlandes Karaliskā aeronavigācijas biedrība (RNAA), 2004.

3

Verantwoord Vliegen

RNAA

---

II PIELIKUMS

Dekrēts par piekļuves ierobežošanu jūras gultnes aizsargājamai teritorijai

2008. gada 13. maijs

Lauksaimniecības, vides un pārtikas kvalitātes ministrs

Dabas aizsardzības likuma (1998) 20. pantā paredzētie piekļuves ierobežojumi dabīgām teritorijām attiecībā uz Voordelta Natura 2000 teritoriju.

IEVADS

Dabas aizsardzības likuma (1) (1998) 20. panta 1. punktā noteikts, ka provinces pašvaldības drīkst ierobežot piekļuvi likuma 10. panta 1. punktā definētajiem aizsargājamiem dabas rezervātiem, likuma 10.a panta 1. punktā definētajām aizsargājamām teritorijām, 12. pantā norādītajām citām teritorijām, kam šāda statusa lietderība tiek izskatīta, vai arī šādu teritoriju daļām, ciktāl tas nepieciešams, lai aizsargātu minēto teritoriju ekoloģisko vērtību.

Dabas aizsardzības likuma (1998) 20. panta 2. punktā noteikts, ka 1. punkta jautājumus pārzina lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrs saziņā ar citu ministru, ja 1. punktā norādītā teritorija vai tās daļa ir šā ministra vai citu ministru pārziņā vai jurisdikcijā.

Šis dekrēts jāīsteno ar transporta, valsts līgumu un ūdenssaimniecības ministra piekrišanu. Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas pilnvarojumā “Reģionālās lietas” (2) noteikts, ka šīs ministrijas direktors Dienvidu reģiona lietās ir kompetents pieņemt šo lēmumu lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministra vārdā.

Teritorijas pašreizējās un turpmākās ekoloģiskās vērtības aizsargāšanai ir jāierobežo piekļuve vairākām teritorijām Voordelta Natura 2000 teritorijā (turpmāk – Voordelta). Šādu piekļuves ierobežojumu pamatā ir Dekrēts par Voordelta statusu (2008. gada 19. februāris, Nr. DRZO/2008-13) attiecībā uz Natura 2000 mērķu īstenošanu Voordelta teritorijā un kompensācijas saistībām, kas ietilpst Dabas aizsardzības likuma licencē (2008. gada 17. aprīlis, Nr. DRZW/2008-1670), kura izsniegta Maasvlakte 2 būvēšanai un tās darbībai. Tas ir sīkāk aprakstīts šim dekrētam pievienotajā vispārīgajā paskaidrojumā.

Ar šo dekrētu konkrēti reglamentē piekļuves ierobežojumus turpmāk minētajām teritorijām. Piekļuves ierobežojumu īpašie izņēmumi nekā nemazina Dabas aizsardzības likuma (1998) 19.d pantā norādītās licencēšanas prasības, ja vien nav jāpiemēro izņēmumi, kas paredzēti Dabas aizsardzības likuma (1998) 19.d panta 2. punktā (projekti vai pasākumi atbilstoši pārvaldības plānam).

DEKRĒTS

1. pants

Kuģiem ar motora jaudu virs 191 kW (260 ZS) jāierobežo zveja ar rāmju traļiem Voordelta jūras gultnes aizsargājamā teritorijā, kas parādīta šim dekrētam pievienotajā kartē.

Piekļuves ierobežojumi ir jāpiemēro visu gadu.

2. pants

| 1. | Teritorija, kurai ar šo dekrētu ierobežo piekļuvi, ir attēlota pievienotajā kartē Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta (“Dekrēts par piekļuves ierobežošanu Voordelta jūras gultnes aizsargājamai teritorijai”), un tās koordinātas ir sīki noteiktas. |
| --- | --- |

1.

Teritorija, kurai ar šo dekrētu ierobežo piekļuvi, ir attēlota pievienotajā kartē Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta (“Dekrēts par piekļuves ierobežošanu Voordelta jūras gultnes aizsargājamai teritorijai”), un tās koordinātas ir sīki noteiktas.

| 2. | Sešu nedēļu laikposmā pēc publicēšanas kartes un citus 1. punktā norādītos pielikumus pārbaudes nolūkā var aplūkot Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas Dienvidu reģionālo lietu direktorāta telpās Keisersgracht 5, Eindhoven. Darba laiks ir no pirmdienas līdz piektdienai no 9.00 līdz 17.00. |
| --- | --- |

2.

Sešu nedēļu laikposmā pēc publicēšanas kartes un citus 1. punktā norādītos pielikumus pārbaudes nolūkā var aplūkot Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas Dienvidu reģionālo lietu direktorāta telpās Keisersgracht 5, Eindhoven. Darba laiks ir no pirmdienas līdz piektdienai no 9.00 līdz 17.00.

3. pants

Šis dekrēts ir jāizziņo Staatscourant (Valdības Avīzē). Šim dekrētam pievienotais paskaidrojuma raksts jālasa kopā ar rīkojumu.

LAUKSAIMNIECĪBAS, VIDES UN PĀRTIKAS KVALITĀTES MINISTRA

vietā parakstījies

Dienvidu reģiona direktors

Iebildumi

Ieinteresētās personas savus iebildumus pret šo dekrētu var rakstveidā izteikt Vispārīgajā administratīvo tiesību likumā paredzētajā kārtībā. Jebkāds šāds paziņojums par iebildumiem jāiesniedz sešu nedēļu laikā pēc šā rīkojuma publicēšanas Staatscourant (Valdības Avīzē), to adresējot:

Staatscourant

Valdības Avīzē

| Lauksaimniecības, vides un pārtikas kvalitātes ministram |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| Nīderlande |

Lauksaimniecības, vides un pārtikas kvalitātes ministram

Dienst Regelingen

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

PO Box 20401

2500 EK The Hague

2500 EK The Hague

Nīderlande

Paziņojums par iebildumiem jāparaksta, un tajā jāiekļauj vismaz šāda informācija:

| a) | iebilduma iesniedzējas personas vārds, uzvārds/nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

iebilduma iesniedzējas personas vārds, uzvārds/nosaukums un adrese;

| b) | datums; |
| --- | --- |

b)

datums;

| c) | tā dekrēta apraksts, uz kuru attiecas iesniegtais iebildums; un |
| --- | --- |

c)

tā dekrēta apraksts, uz kuru attiecas iesniegtais iebildums; un

| d) | iebilduma pamatojums. |
| --- | --- |

d)

iebilduma pamatojums.

PASKAIDROJUMA RAKSTS

“Natura 2000” teritorijas

Voordelta teritorijā sastopama ekoloģiski īpaši vērtīga flora un fauna. Tādēļ šī teritorija ir noteikta par Natura 2000 teritoriju atbilstoši ES putnu un dzīvotņu direktīvai. Nīderlandei ir pienākums iedibināt un uzturēt “labvēlīgu aizsardzības statusu” noteiktām sugām un to dzīvotnēm. Savvaļas dzīvnieku saglabāšanu juridiski reglamentē likums par floru un faunu, un aizsargājamās teritorijas juridiski reglamentē Dabas aizsardzības likums (1998). Dabas aizsardzības likumā (1998) ir noteikta prasība par pārvaldības plāna izveidi visām Natura 2000 teritorijām.

Voordelta

Natura 2000

Natura 2000

Īpaši ekoloģiski vērtīga flora un fauna ir sastopama visā Voordelta teritorijā, tomēr teritorijas ziemeļpusē bioloģiskā daudzveidība ir vislielākā. Tādēļ aizsardzības pasākumus piemērot visefektīvāk ir šajās ziemeļu teritorijās.

Voordelta

Ziņojums par “Maasvlakte 2” kompensāciju

Maasvlakte 2 izbūve Voordelta Natura 2000 teritorijā, daļēji sakarā ar Natura 2000 teritorijas samazināšanu par 2 455 hektāriem, radīs ekoloģiski vērtīgas floras un faunas zudumus. Galvenajā lēmumā par teritorijas plānošanu (turpmāk – GLTP) “Roterdamas galvenās ostas attīstība 2006” norādīts, ka zudumi jākompensē, citur Voordelta teritorijā izveidojot aizsargājamas dabas teritorijas, kurās varētu piemērot izmantošanas ierobežojumus.

Maasvlakte 2

Voordelta Natura 2000

Natura 2000

Voordelta

Šajā lēmumā arī norādīts, ka izmantošanas ierobežojumi un citi pasākumi palielinātu aizsargājamās dabas teritorijas ekoloģisko vērtību. Ekoloģijas prasības ņēma vērā, izsverot, cik lielā mērā iespējams ierobežot cilvēka darbību, it īpaši sakarā ar līdzšinējo izmantojumu cilvēka vajadzībām vai citādi.

Maasvlakte 2 būvēšanai un tās darbībai piešķirtajā Dabas aizsardzības likuma licencē paredzētas kompensācijas saistības attiecībā uz 1 110. dzīvotnes tipu un vairākām putnu sugām.

Maasvlakte 2

Pasākumi

Īstermiņā ir svarīgi ierobežot piekļuvi dažām Voordelta teritorijas zonām, lai laikus kompensētu Maasvlakte 2 būvēšanas un darbības ietekmi un lai pārraudzītu ekoloģiski vērtīgas floras un faunas aizsargāšanu un saglabāšanu atbilstoši Dekrētam par Voordelta statusu.

Voordelta

Maasvlakte 2

Voordelta

Voordelta teritorijā piemērojamos pasākumus iekļaus arī Voordelta pārvaldības plānā. Līdz šā pārvaldības plāna spēkā stāšanās brīdim pilnīgi jāpiemēro Dabas aizsardzības likuma (1998) 19.d pants. Šā dekrēta mērķis ir tikai regulēt piekļuvi un ierobežot piekļuvi konkrētām teritorijām, taču tajā nav paredzēti nekādi atbrīvojumi attiecībā uz licencēšanas prasībām, kas izriet no jebkādiem piemērojamiem tiesību aktiem.

Voordelta

Voordelta

Piekļuves ierobežošanas dekrētu pamats ir dokuments “Ietekmes uz vidi novērtēšana” un attiecīgais vērtējums (kas veikts Voordelta pārvaldības plāna sagatavošanai). Dekrētus iestrādās arī Voordelta pārvaldības plānā. Pārvaldības plāna un šā piekļuves ierobežošanas dekrēta mērķi ir šādi: aizsargāt aizsargājamos dabas objektus, kompensēt Maasvlakte 2 būvēšanas izraisītos aizsargājamo dabas objektu zudumus un šajā dabas aizsardzībā ievērot atpūtnieku, tūrisma un zivsaimniecības intereses.

Voordelta

Voordelta

Maasvlakte 2

Uz pārraudzības un izvērtēšanas pamata, ja nepieciešams, koriģē tādus pārvaldības pasākumus kā pašreizējie piekļuves ierobežojumi.

Skaidrojošas piezīmes par piekļuves ierobežojumiem

Maasvlakte 2 kompensācija

Maasvlakte 2

1 110 tipa dzīvotne (pastāvīgas smilšu kāpas seklos piekrastes ūdeņos)

1 110 tipa dzīvotne (pastāvīgas smilšu kāpas seklos piekrastes ūdeņos)

Smilšu sēkļos upju grīvās, kur plūdmaiņu ietekmē mainās sālsūdens un saldūdens, dzīvo daudzas sauszemes dzīvnieku un zivju sugas. Šīs upju grīvu teritorijas ir nozīmīgas barošanās vietas putniem un roņiem, tādēļ tik svarīgi ir tās saglabāt. Roterdamas ostu paplašinot ar Maasvlakte 2, kopumā Voordelta teritorijā ies zudumā 2 455 hektāri šāda tipa dzīvotnes. Šā zemes platības zuduma dēļ izzudīs daļa augsnes faunas (biomasas), kas būtu kalpojusi par barību zivīm un putniem.

Maasvlakte 2

Voordelta

Tā kā smilšu sēkļus seklos piekrastes ūdeņos citviet ierīkot nav iespējams, tiek veikti pasākumi, ar kuriem citviet Voordelta teritorijā jāuzlabo līdzīgas jūras gultnes daļas, kas varētu kalpot par putnu un zivju barošanās vietām. Mērķis ir palielināt biomasas daudzumu aizsargājamā teritorijā kā barības avotu putniem un zivīm, lai kopējo biomasas daudzumu Voordelta teritorijā uzturētu nemainīgā līmenī, kas salīdzināms ar stāvokli pirms Maasvlakte 2 būvēšanas. Tā būs kompensācija par Maasvlakte 2 būvēšanas un darbības ietekmi.

Voordelta

Voordelta

Maasvlakte 2

Maasvlakte 2

Aizsargājamās teritorijas kopējā platība ir 24 550 hektāri, kas desmit reizes pārsniedz platību, kura ies zudumā. Ierosmi izveidot desmitkārt lielāku platību deva ekspertu vērtējumi un pašreizējie izpētes dati, kas liecināja, ka teritorijas izmantošanas ierobežojumi dotu iespēju ar biomasas pieaugumu uzlabot augsnes kvalitāti vismaz par 10 %. Pamatojoties uz šo ekspertu vērtējumu un turpmāku izpēti, GLTP 1. pantā noteikts, ka jūras rezervāta (kas šajā dekrētā saukts par aizsargājamu dabas teritoriju) izveidošana būtu vislabākais veids, kā kompensēt Maasvlakte 2 būvēšanu un darbību. Vēlāki pētījumi liecināja, ka šā mērķa sasniegšanai pietiek ar to, ka aizsargājamā dabas teritorijā liedz piekļuvi rāmju traleriem ar motora jaudu virs 191 kW (260 ZS). Dekrēts par piekļuves ierobežošanu izriet no šiem konstatējumiem.

Maasvlakte 2

KARTE

Image

---

(1)  Spēkā kopš publicēšanas Staatsblad 2005. gadā (Likumu, Rīkojumu un Dekrētu Vēstnesis, 2005. gads), 473.

1

Staatsblad

Likumu, Rīkojumu un Dekrētu Vēstnesis

(2)  Staatscourant 2006 (Valdības Avīze, 2006. gads), Nr. 91.

2

Staatscourant 2006

Valdības Avīze

---

III PIELIKUMS

Dekrēts par piekļuves ierobežojumiem Ferklikerplāta (Verklikkerplaat) un Slikenvanforna (Slikken van Voorne) sēklim

2008. gada 13. maijs

Lauksaimniecības, vides un pārtikas kvalitātes ministrs

Dabas aizsardzības likuma (1998) 20. pantā paredzētie piekļuves ierobežojumi dabīgām teritorijām attiecībā uz Voordelta Natura 2000 teritoriju.

IEVADS

Dabas aizsardzības likuma (1) (1998) 20. panta 1. punktā noteikts, ka provinces pašvaldības drīkst ierobežot piekļuvi likuma 10. panta 1. punktā definētajiem aizsargājamiem dabas rezervātiem, likuma 10.a panta 1. punktā definētajām aizsargājamām teritorijām, 12. pantā norādītajām citām teritorijām, kam šāda statusa lietderība tiek izskatīta, vai arī šādu teritoriju daļām, ciktāl tas nepieciešams, lai aizsargātu minēto teritoriju ekoloģisko vērtību.

Dabas aizsardzības likuma (1998) 20. panta 2. punktā noteikts, ka 1. punkta jautājumus pārzina lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrs saziņā ar citu ministru, ja 1. punktā norādītā teritorija vai tās daļa ir šā ministra vai citu ministru pārziņā vai jurisdikcijā.

Šis dekrēts jāīsteno ar transporta, valsts līgumu un ūdenssaimniecības ministra piekrišanu. Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas pilnvarojumā “Reģionālās lietas” (2) noteikts, ka šīs ministrijas direktors Dienvidu reģiona lietās ir kompetents pieņemt šo lēmumu lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministra vārdā.

Teritorijas pašreizējās un turpmākās ekoloģiskās vērtības aizsargāšanai ir jāierobežo piekļuve vairākām teritorijām Voordelta Natura 2000 teritorijā (turpmāk – Voordelta). Šādu piekļuves ierobežojumu pamatā ir Dekrēts par Voordelta statusu (2008. gada 19. februāris, Nr. DRZO/2008-13) attiecībā uz Natura 2000 mērķiem Voordelta teritorijā un kompensācijas saistībām, kas ietilpst Dabas aizsardzības likuma licencē (2008. gada 17. aprīlis, Nr. DRZW/2008-1670), kas izsniegta Maasvlakte 2 būvēšanai un tās darbībai. Tas ir sīkāk aprakstīts šim dekrētam pievienotajā vispārīgajā paskaidrojumā.

Ar šo dekrētu konkrēti reglamentē piekļuves ierobežojumus turpmāk minētajām teritorijām. Piekļuves ierobežojumu īpašie izņēmumi nekā nemazina Dabas aizsardzības likuma (1998) 19.d pantā norādītās licencēšanas prasības, ja vien nav jāpiemēro izņēmumi, kas paredzēti Dabas aizsardzības likuma (1998) 19.d panta 2. punktā (projekti vai pasākumi atbilstoši pārvaldības plānam).

DEKRĒTS

1. pants

Ir jāierobežo piekļuve Ferklikerplāta sēkļa teritorijai, kuras izvietojums Voordelta teritorijā attēlots šim dekrētam pievienotajā kartē.

Piekļuves ierobežojumi Ferklikerplātam ir jāpiemēro visu gadu.

Ierobežota piekļuve Ferklikerplātam ir piemērojama visu veidu darbībai, izņemot turpmāk norādītās darbības.

Helikopteru lidojumi un amatieru lidojumi ar maziem gaisakuģiem

Virs šīs teritorijas ir atļauti helikoptera pārlidojumi ne zemāk kā 1 000 pēdu (apmēram 300 m) augstumā.

Lidojumi ar paraplānu un deltaplānu virs šīs teritorijas ir aizliegti.

Visiem citiem amatieru aviācijas veidiem (motorizētiem vai nemotorizētiem) šī teritorija ir noteikta par “aizsargājamu dabas teritoriju” atbilstoši vispārējas nozīmes aviācijas rīcības kodeksam Verantwoord Vliegen (“Atbildīga lidošana”) šai kategorijai (3), kur noteikts, ka no šīm teritorijām pēc iespējas jāizvairās. Ja no lidojuma pāri šīm teritorijām nevar izvairīties, jālido vismaz 1 000 pēdu (apmēram 300 m) augstumā, izņemot situācijas, kur tas nav iespējams drošības apsvērumu dēļ.

2. pants

Ir jāierobežo piekļuve Slikenvanforna sēkļa teritorijai, kuras izvietojums Voordelta teritorijā attēlots šim dekrētam pievienotajā kartē.

Piekļuves ierobežojumi Slikenvanforna teritorijai ir jāpiemēro visu gadu.

Piekļuves ierobežojumi nav piemērojami turpmāk norādītajām darbībām.

Zvejošana ar zvejas vadiem

Zvejošana ar zvejas vadiem ir atļauta visu gadu ar šādiem nosacījumiem. Tas attiecas uz vienu uzņēmumu, proti, zvejas kuģi Tholen 5.

Dūņainās palienēs jāturas vismaz 250 m attālumā no paisuma pārlaišanas zonām.

Izpildes nodrošināšanas nolūkos zvejas kuģis jāapgādā ar darbojošos novērošanas iekārtu.

Helikopteru lidojumi un amatieru lidojumi ar maziem gaisakuģiem

Virs šīs teritorijas ir atļauti helikoptera pārlidojumi ne zemāk kā 1 000 pēdu (apmēram 300 m) augstumā.

Lidojumi ar paraplānu un deltaplānu virs šīs teritorijas ir aizliegti.

Visiem citiem amatieru aviācijas veidiem (motorizētiem vai nemotorizētiem) šī teritorija ir noteikta par “aizsargājamu dabas teritoriju” atbilstoši vispārējas nozīmes aviācijas rīcības kodeksam Verantwoord Vliegen (“Atbildīga lidošana”) šai kategorijai, kur noteikts, ka no šīm teritorijām pēc iespējas jāizvairās. Ja no lidojuma pāri šīm teritorijām nevar izvairīties, jālido vismaz 1 000 pēdu (apmēram 300 m) augstumā, izņemot situācijas, kur tas nav iespējams drošības apsvērumu dēļ.

3. pants

Šādām Dabas aizsardzības likuma (1998) 20. panta 4. punktā norādītajām darbībām nepiemēro 1. pantā aprakstītos piekļuves ierobežojumus.

Nepieciešamo valdības uzdevumu pildīšana

Klātbūtne visu gadu valdības uzdevumu pildīšanai vai uzdevumu pildīšanai valdības vārdā, izmantojot vai neizmantojot kuģi, transportlīdzekli vai gaisakuģi, ciktāl tas ir nepieciešams aizsardzībai, uzturēšanai, robežu noteikšanai, pārraudzībai, pārbaudei vai novērošanai un militārām darbībām.

Kabeļu un cauruļvadu uzturēšana

Kabeļiem un cauruļvadiem laikposmā no 1. septembra līdz 1. maijam veiktie uzturēšanas darbi. Pirms vai pēc šā laikposma piekļuve atļauta tikai steidzamas nepieciešamības gadījumā pēc kompetentās varas iestādes ieskatiem.

4. pants

1.   Teritorijas, kurām ar šo dekrētu ierobežo piekļuvi, ir attēlotas pievienotajā kartē Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne (“Dekrēts par piekļuves ierobežošanu Ferklikerplāta un Slikenvanforna sēklim”), un to koordinātas ir sīki noteiktas.

2.   Ierobežotas piekļuves teritoriju robežas uz sauszemes un uz ūdens var iezīmēt ar ceļa rādītājiem un bojām.

3.   Sešu nedēļu laikposmā kopš publicēšanas kartes un citus 1. punktā norādītos pielikumus pārbaudes nolūkā var aplūkot Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas Dienvidu reģionālo lietu direktorāta telpās Keisersgracht 5, Eindhoven. Darba laiks ir no pirmdienas līdz piektdienai no 9.00 līdz 17.00.

5. pants

Šis dekrēts ir jāizziņo Staatscourant (Valdības Avīzē). Šim dekrētam pievienotais paskaidrojuma raksts jālasa kopā ar rīkojumu.

LAUKSAIMNIECĪBAS, VIDES UN PĀRTIKAS KVALITĀTES MINISTRA

vietā parakstījies

Dienvidu reģiona direktors

Iebildumi

Ieinteresētās personas savus iebildumus pret šo dekrētu var rakstveidā izteikt Vispārīgajā administratīvo tiesību likumā paredzētajā kārtībā. Jebkāds šāds paziņojums par iebildumiem jāiesniedz sešu nedēļu laikā pēc šā rīkojuma publicēšanas Staatscourant (Valdības Avīzē), to adresējot:

Staatscourant

Valdības Avīzē

| Lauksaimniecības, vides un pārtikas kvalitātes ministram |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| Nīderlande |

Lauksaimniecības, vides un pārtikas kvalitātes ministram

Dienst Regelingen

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

PO Box 20401

2500 EK The Hague

2500 EK The Hague

Nīderlande

Paziņojums par iebildumiem jāparaksta, un tajā jāiekļauj vismaz šāda informācija:

| a) | iebilduma iesniedzējas personas vārds, uzvārds/nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

iebilduma iesniedzējas personas vārds, uzvārds/nosaukums un adrese;

| b) | datums; |
| --- | --- |

b)

datums;

| c) | tā dekrēta apraksts, uz kuru attiecas iesniegtais iebildums; un |
| --- | --- |

c)

tā dekrēta apraksts, uz kuru attiecas iesniegtais iebildums; un

| d) | iebilduma pamatojums. |
| --- | --- |

d)

iebilduma pamatojums.

PASKAIDROJUMA RAKSTS

“Natura 2000” teritorijas

Voordelta teritorijā sastopama ekoloģiski īpaši vērtīga flora un fauna. Tādēļ šī teritorija ir noteikta par Natura 2000 teritoriju atbilstoši ES putnu un dzīvotņu direktīvai. Nīderlandei ir pienākums iedibināt un uzturēt “labvēlīgu aizsardzības statusu” noteiktām sugām un to dzīvotnēm. Savvaļas dzīvnieku saglabāšanu juridiski reglamentē likums par floru un faunu, un aizsargājamās teritorijas juridiski reglamentē Dabas aizsardzības likums (1998). Dabas aizsardzības likumā (1998) ir noteikta prasība par pārvaldības plāna izveidi visām Natura 2000 teritorijām.

Voordelta

Natura 2000

Natura 2000

Īpaši ekoloģiski vērtīga flora un fauna ir sastopama visā Voordelta teritorijā, tomēr teritorijas ziemeļpusē bioloģiskā daudzveidība ir vislielākā. Tādēļ aizsardzības pasākumus piemērot visefektīvāk ir šajās ziemeļu teritorijās.

Voordelta

Ziņojums par “Maasvlakte 2” kompensāciju

Maasvlakte 2 izbūve Voordelta Natura 2000 teritorijā, daļēji sakarā ar Natura 2000 teritorijas samazināšanu par 2 455 hektāriem, radīs ekoloģiski vērtīgas floras un faunas zudumus. Galvenajā lēmumā par teritorijas plānošanu (turpmāk – GLTP) “Roterdamas galvenās ostas attīstība 2006” norādīts, ka zudumi jākompensē, citur Voordelta teritorijā izveidojot aizsargājamas dabas teritorijas, kurās varētu piemērot izmantošanas ierobežojumus. Šajā lēmumā arī norādīts, ka izmantošanas ierobežojumi un citi pasākumi palielinātu aizsargājamās dabas teritorijas ekoloģisko vērtību. Ekoloģijas prasības ņēma vērā, izsverot, cik lielā mērā iespējams ierobežot cilvēka darbību, it īpaši sakarā ar līdzšinējo izmantojumu cilvēka darbībai vai citādi.

Maasvlakte 2

Voordelta Natura 2000

Natura 2000

Voordelta

Maasvlakte 2 būvēšanai un tās darbībai piešķirtajā Dabas aizsardzības likuma licencē paredzētas kompensācijas saistības attiecībā uz 1 110. dzīvotnes tipu un vairākām putnu sugām. Papildus Natura 2000 izvirzītajiem mērķiem ar paredzēto dekrētu par piekļuves ierobežošanu pieņems kompensācijas pasākumus.

Maasvlakte 2

Natura 2000

Pasākumi

Īstermiņā ir svarīgi ierobežot piekļuvi dažām Voordelta teritorijas zonām, lai laikus kompensētu Maasvlakte 2 būvēšanas un darbības ietekmi un lai pārraudzītu ekoloģiski vērtīgas floras un faunas aizsargāšanu un saglabāšanu atbilstoši dekrētam par Voordelta statusu.

Voordelta

Maasvlakte 2

Voordelta

Voordelta teritorijā piemērojamos pasākumus iekļaus arī Voordelta pārvaldības plānā. Līdz šā pārvaldības plāna spēkā stāšanās brīdim pilnīgi jāpiemēro Dabas aizsardzības likuma (1998) 19.d pants. Šā dekrēta mērķis ir tikai regulēt piekļuvi un ierobežot piekļuvi konkrētām teritorijām, taču tajā nav paredzēti nekādi atbrīvojumi attiecībā uz licencēšanas prasībām, kas izriet no jebkādiem piemērojamiem tiesību aktiem.

Voordelta

Voordelta

Piekļuves ierobežošanas dekrētu pamats ir dokuments “Ietekmes uz vidi novērtēšana” un attiecīgais vērtējums (kas veikts Voordelta pārvaldības plāna sagatavošanai). Dekrētus iestrādās arī Voordelta pārvaldības plānā. Pārvaldības plāna un šā piekļuves ierobežošanas dekrēta mērķi ir šādi: aizsargāt aizsargājamos dabas objektus, kompensēt Maasvlakte 2 būvēšanas izraisītos aizsargājamo dabas objektu zudumus un šajā dabas aizsardzībā ievērot atpūtnieku, tūrisma un zivsaimniecības intereses.

Voordelta

Voordelta

Maasvlakte 2

Uz pārraudzības un izvērtēšanas pamata, ja nepieciešams, koriģē tādus pārvaldības pasākumus kā pašreizējie piekļuves ierobežojumi.

Skaidrojošas piezīmes par piekļuves ierobežojumiem

Slikenvanforna sēkļa teritorija ir būtiska vairāku teritorijā dzīvojošu putnu sugu aizsardzībai (apmēram divdesmit sugas, galvenokārt pīles un bridējputni), attiecībā uz kurām aizsardzības mērķi nosprausti Dekrētā par Voordelta statusu.

Voordelta

Ferklikerplāta sēkļa teritorija ir īpaši nozīmīga plankumaino roņu aizsardzībai.

“Natura 2000” mērķi

Bridējputni un pīles

Bridējputni un pīles

Slikenvanforna sēkli Voordelta teritorijā par atpūtas un barošanās vietu izvēlējušās dažādas bridējputnu un pīļu sugas, piemēram, jūras žagata un pelēkā pīle. Sakarā ar to, ka citu dzīvotņu platība, piemēram, Ostersheldes (Oosterschelde) kāpās, kur šie gājputni atpūšas un barojas, kļūst arvien mazāka, Voordelta kļūst arvien svarīgāka turpmākai šo sugu pastāvēšanai.

Voordelta

Oosterschelde

Voordelta

Cilvēku atpūta putnu tiešā tuvumā gan liedagā, gan uz ūdens traucē šos putnus, kas ir īpaši jutīgi pret troksni un pēkšņu kustību. Problēma padziļinās, jo atpūtas sezona kļūst arvien ilgāka. Pasākumi, kas ierobežo piekļuvi Slikenvanforna sēkļa teritorijai, ir paredzēti, lai sasniegtu Dekrētā par Voordelta statusu izvirzītos aizsardzības mērķus attiecībā uz pīlēm un bridējputniem.

Voordelta

Plankumainais ronis

Plankumainais ronis

Pagājušā gadsimta sākumā Deltā dzīvoja apmēram desmit tūkstoši plankumaino roņu. Apmēram pirms piecdesmit gadiem piesārņojums, medības un ielaušanās roņu dzīvotnē sakarā ar būvdarbiem Deltā samazināja to skaitu līdz tikai dažiem dučiem īpatņu. Pēdējo gadu laikā to skaits Deltas teritorijā pieaudzis līdz vairāk nekā simtam, un vairāk nekā 50 % roņu dzīvo Voordelta teritorijā.

Voordelta

Atpūtai tie izmanto plūdmaiņu līdzenumus, piemēram, pie Hinderplāta, Bollenvandeostera (Aardappelenbult) un Ferklikerplāta. Tomēr Voordelta teritorijā tie slikti vairojas. Līdzenumi nav tiem pietiekami klusi un mierīgi, lai dzemdētu, zīdītu un audzinātu mazuļus. Miers un klusums ir būtisks visu gadu; vissvarīgākais tas ir pirms mazuļu zīdīšanas perioda, tā laikā un pēc tā beigām – no 1. maija līdz 1. septembrim.

Aardappelenbult

Voordelta

Pasākumi, kas ierobežo piekļuvi roņu atpūtas vietām Voordelta teritorijā – Hinderplātā, Bollenvandeosterā un Ferklikerplātā –, ir izstrādāti tā, lai visā Deltas teritorijā varētu dzīvot vismaz divsimt plankumainie roņi. Tie tur varēs audzināt mazuļus, šādi īstenojoties Dekrētā par Voordelta statusu izvirzītajiem mērķiem.

Voordelta

Voordelta

KARTES

Image

Image

---

(1)  Spēkā kopš publicēšanas Staatsblad 2005. gadā (Likumu, Rīkojumu un Dekrētu Vēstnesis, 2005. gads), 473.

1

Staatsblad

Likumu, Rīkojumu un Dekrētu Vēstnesis

(2)  Staatscourant 2006 (Valdības Avīze, 2006. gads), Nr. 91.

2

Staatscourant 2006

Valdības Avīze

(3)  Rīcības kodekss Verantwoord Vliegen (“Atbildīga lidošana”), Nīderlandes Karaliskā aeronautikas biedrība (RNAA), 2004.

3

Verantwoord Vliegen

RNAA

---

| 10.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 30. oktobris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6016)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/915/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (1), un jo īpaši tās V pielikuma 1.4.1.(ix) punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā paredzēts, ka dalībvalstis aizsargā, stiprina un atjauno visus virszemes ūdens objektus nolūkā panākt labu virszemes ūdeņu stāvokli vēlākais 15 gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas (ar dažiem izņēmumiem) saskaņā ar V pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā paredzēts, ka dalībvalstis aizsargā, stiprina un atjauno visus mākslīgos un stipri pārveidotos ūdens objektus, lai panāktu labu ekoloģisko potenciālu un labus virszemes ūdeņu ķīmiskos rādītājus vēlākais15 gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas (ar dažiem izņēmumiem) saskaņā ar V pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1.(i) punkta attiecībā uz mākslīgajiem un stipri pārveidotajiem ūdensobjektiem atsauces uz ekoloģiskās kvalitātes rādītājiem atzīst par atsaucēm uz ekoloģisko potenciālu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā paredzēts, ka dalībvalstis aizsargā, stiprina un atjauno visus virszemes ūdens objektus nolūkā panākt labu virszemes ūdeņu stāvokli vēlākais 15 gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas (ar dažiem izņēmumiem) saskaņā ar V pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā paredzēts, ka dalībvalstis aizsargā, stiprina un atjauno visus mākslīgos un stipri pārveidotos ūdens objektus, lai panāktu labu ekoloģisko potenciālu un labus virszemes ūdeņu ķīmiskos rādītājus vēlākais15 gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas (ar dažiem izņēmumiem) saskaņā ar V pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1.(i) punkta attiecībā uz mākslīgajiem un stipri pārveidotajiem ūdensobjektiem atsauces uz ekoloģiskās kvalitātes rādītājiem atzīst par atsaucēm uz ekoloģisko potenciālu.

| (2) | Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. punktā paredzēta kārtība, kā nodrošināt dalībvalstu bioloģiskā monitoringa rezultātu salīdzināmību, kam ir galvenā nozīme ekoloģiskā stāvokļa klasifikācijā. Tādēļ ir jāsalīdzina dalībvalstu monitoringa un klasifikācijas sistēmu rezultāti, izmantojot interkalibrācijas tīklu, kurā ietilpst monitoringa vietas visās dalībvalstīs un visos Kopienas ekoreģionos. Direktīvā 2000/60/EK paredzēts, ka dalībvalstīm attiecīgā gadījumā ir jāapkopo vajadzīgā informācija par interkalibrācijas tīklā iekļautajām vietām, lai būtu iespējams izvērtēt valsts klasifikācijas sistēmu atbilstību Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. punktā minētajām normatīvajām definīcijām un lai nodrošinātu dalībvalstu klasifikācijas sistēmu rezultātu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. punktā paredzēta kārtība, kā nodrošināt dalībvalstu bioloģiskā monitoringa rezultātu salīdzināmību, kam ir galvenā nozīme ekoloģiskā stāvokļa klasifikācijā. Tādēļ ir jāsalīdzina dalībvalstu monitoringa un klasifikācijas sistēmu rezultāti, izmantojot interkalibrācijas tīklu, kurā ietilpst monitoringa vietas visās dalībvalstīs un visos Kopienas ekoreģionos. Direktīvā 2000/60/EK paredzēts, ka dalībvalstīm attiecīgā gadījumā ir jāapkopo vajadzīgā informācija par interkalibrācijas tīklā iekļautajām vietām, lai būtu iespējams izvērtēt valsts klasifikācijas sistēmu atbilstību Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. punktā minētajām normatīvajām definīcijām un lai nodrošinātu dalībvalstu klasifikācijas sistēmu rezultātu salīdzināmību.

| (3) | Ar Komisijas 2005. gada 17. augusta Lēmumu 2005/646/EK par tādu vietu reģistra izveidi, kas veidos interkalibrācijas tīklu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2), izveidoja Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1.(vii) punktā minēto tādu vietu reģistru, kas veido interkalibrācijas tīklu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas 2005. gada 17. augusta Lēmumu 2005/646/EK par tādu vietu reģistra izveidi, kas veidos interkalibrācijas tīklu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2), izveidoja Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1.(vii) punktā minēto tādu vietu reģistru, kas veido interkalibrācijas tīklu.

| (4) | Lai veiktu interkalibrāciju, dalībvalstis ir sadalītas interkalibrācijas ģeogrāfiskajās grupās, kurās ietilpst tās dalībvalstis, kurām ir kopīgi atsevišķi virszemes ūdensobjektu tipi, kā noteikts Lēmuma 2005/646/EK pielikuma 2. iedaļā. Tādējādi katra ģeogrāfiskā grupa var savstarpēji salīdzināt rezultātus. |
| --- | --- |

(4)

Lai veiktu interkalibrāciju, dalībvalstis ir sadalītas interkalibrācijas ģeogrāfiskajās grupās, kurās ietilpst tās dalībvalstis, kurām ir kopīgi atsevišķi virszemes ūdensobjektu tipi, kā noteikts Lēmuma 2005/646/EK pielikuma 2. iedaļā. Tādējādi katra ģeogrāfiskā grupa var savstarpēji salīdzināt rezultātus.

| (5) | Interkalibrāciju veic bioloģisko faktoru līmenī, salīdzinot valstu monitoringa sistēmu klasifikācijas rezultātus par katru bioloģisko faktoru un katru kopējo virszemes ūdensobjektu tipu to dalībvalstu starpā, kas ietilpst vienā interkalibrācijas ģeogrāfiskajā grupā, un izvērtējot rezultātu atbilstību minētajām normatīvajām definīcijām. |
| --- | --- |

(5)

Interkalibrāciju veic bioloģisko faktoru līmenī, salīdzinot valstu monitoringa sistēmu klasifikācijas rezultātus par katru bioloģisko faktoru un katru kopējo virszemes ūdensobjektu tipu to dalībvalstu starpā, kas ietilpst vienā interkalibrācijas ģeogrāfiskajā grupā, un izvērtējot rezultātu atbilstību minētajām normatīvajām definīcijām.

| (6) | “Tehniskajā ziņojumā par interkalibrāciju saskaņā ar Ūdeņu pamatdirektīvu” sīki izklāstīts, kā veikta interkalibrācija attiecībā uz šā lēmuma pielikumā iekļautajām ūdeņu kategorijām un bioloģiskās kvalitātes faktoriem. |
| --- | --- |

(6)

“Tehniskajā ziņojumā par interkalibrāciju saskaņā ar Ūdeņu pamatdirektīvu” sīki izklāstīts, kā veikta interkalibrācija attiecībā uz šā lēmuma pielikumā iekļautajām ūdeņu kategorijām un bioloģiskās kvalitātes faktoriem.

| (7) | Komisija sekmējusi interkalibrācijas veikšanu ar Kopīgā pētniecības centra Vides un ilgtspējas institūta (Ispra, Itālija) starpniecību, kas koordinēja tehniskos darbus. |
| --- | --- |

(7)

Komisija sekmējusi interkalibrācijas veikšanu ar Kopīgā pētniecības centra Vides un ilgtspējas institūta (Ispra, Itālija) starpniecību, kas koordinēja tehniskos darbus.

| (8) | Interkalibrācija ir sarežģīts zinātnisks un tehnisks uzdevums. Interkalibrācijas ģeogrāfiskās grupas uzdevuma veikšanā izmantojušas dažādas metodes atkarībā no tā, kādi monitoringa dati pieejami par dažādiem bioloģiskās kvalitātes faktoriem, un tā, cik pilnīgi izstrādātas ir valstu monitoringa un klasifikācijas sistēmas. Lai palielinātu rezultātu statistisko ticamību, interkalibrācijas ģeogrāfisko grupu praktizētajās metodēs lielākoties izmantoti dati no pēc iespējas daudziem monitoringa punktiem, aptverot visu stāvokļa kategoriju diapazonu, sākot ar labu un beidzot ar sliktu stāvokli. Tas nozīmē, ka ir izmantoti monitoringa dati no vietām, kas neietilpst interkalibrācijas tīklā, jo tas aptver tikai nedaudzas teritorijas, kurās ir ļoti labi, labi vai vidēji rādītāji. |
| --- | --- |

(8)

Interkalibrācija ir sarežģīts zinātnisks un tehnisks uzdevums. Interkalibrācijas ģeogrāfiskās grupas uzdevuma veikšanā izmantojušas dažādas metodes atkarībā no tā, kādi monitoringa dati pieejami par dažādiem bioloģiskās kvalitātes faktoriem, un tā, cik pilnīgi izstrādātas ir valstu monitoringa un klasifikācijas sistēmas. Lai palielinātu rezultātu statistisko ticamību, interkalibrācijas ģeogrāfisko grupu praktizētajās metodēs lielākoties izmantoti dati no pēc iespējas daudziem monitoringa punktiem, aptverot visu stāvokļa kategoriju diapazonu, sākot ar labu un beidzot ar sliktu stāvokli. Tas nozīmē, ka ir izmantoti monitoringa dati no vietām, kas neietilpst interkalibrācijas tīklā, jo tas aptver tikai nedaudzas teritorijas, kurās ir ļoti labi, labi vai vidēji rādītāji.

| (9) | Komisija ir saņēmusi interkalibrācijas rezultātus par vairākiem bioloģiskās kvalitātes faktoriem, kas ietilpst ekoloģiskā stāvokļa definīcijā. Dažos gadījumos rezultāti pieejami tikai par dažiem bioloģisko faktoru parametriem vai tikai par dažām dalībvalstīm, kas iesaistītas interkalibrācijas ģeogrāfiskajā grupā. Tāpēc Komisija uzskata, ka šajos gadījumos salīdzināmība nav nodrošināta pilnībā. Uz interkalibrācijas rezultātiem nākamībā būtu jāattiecina jauns lēmums, kad dalībvalstis būs sniegušas attiecīgo informāciju saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. punktu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ir saņēmusi interkalibrācijas rezultātus par vairākiem bioloģiskās kvalitātes faktoriem, kas ietilpst ekoloģiskā stāvokļa definīcijā. Dažos gadījumos rezultāti pieejami tikai par dažiem bioloģisko faktoru parametriem vai tikai par dažām dalībvalstīm, kas iesaistītas interkalibrācijas ģeogrāfiskajā grupā. Tāpēc Komisija uzskata, ka šajos gadījumos salīdzināmība nav nodrošināta pilnībā. Uz interkalibrācijas rezultātiem nākamībā būtu jāattiecina jauns lēmums, kad dalībvalstis būs sniegušas attiecīgo informāciju saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. punktu.

| (10) | Jau pieejamie interkalibrācijas rezultāti ir jāpieņem laikus, lai tos varētu izmantot, izstrādājot pirmos upju baseinu apsaimniekošanas plānus un pasākumu programmas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. un 13. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Jau pieejamie interkalibrācijas rezultāti ir jāpieņem laikus, lai tos varētu izmantot, izstrādājot pirmos upju baseinu apsaimniekošanas plānus un pasākumu programmas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. un 13. pantu.

| (11) | Pēc interkalibrācijas pabeigšanas ekoloģiskās kvalitātes koeficientu vērtībām, ar ko izsaka robežas starp ekoloģiskā stāvokļa kategorijām un kas ietvertas dalībvalstu klasifikācijas sistēmās, jāatbilst vienādam ekoloģiskajam stāvoklim. Tas, ka vienu un to pašu bioloģiskās kvalitātes faktoru izsaka ar dažādām vērtībām, skaidrojams ar valstīs izmantotām atšķirīgām metodēm. Turklāt aprēķina metožu atšķirību un citu iemeslu dēļ nav iespējams salīdzināt ekoloģiskās kvalitātes koeficientu vērtības attiecībā uz dažādiem bioloģiskās kvalitātes faktoriem. |
| --- | --- |

(11)

Pēc interkalibrācijas pabeigšanas ekoloģiskās kvalitātes koeficientu vērtībām, ar ko izsaka robežas starp ekoloģiskā stāvokļa kategorijām un kas ietvertas dalībvalstu klasifikācijas sistēmās, jāatbilst vienādam ekoloģiskajam stāvoklim. Tas, ka vienu un to pašu bioloģiskās kvalitātes faktoru izsaka ar dažādām vērtībām, skaidrojams ar valstīs izmantotām atšķirīgām metodēm. Turklāt aprēķina metožu atšķirību un citu iemeslu dēļ nav iespējams salīdzināt ekoloģiskās kvalitātes koeficientu vērtības attiecībā uz dažādiem bioloģiskās kvalitātes faktoriem.

| (12) | Tādi parametri kā hlorofila-a koncentrācija, fitoplanktona biotilpums, zilaļģu procentuālais īpatsvars vai makroaļģu un segsēkļu augšanas dziļums neaptver visus bioloģiskās kvalitātes faktorus. Tomēr, ievērojot datu un novērtēšanas metožu pieejamību, šie parametri patlaban ir ezeru un piekrastes ūdeņu interkalibrācijas pamatā. Šo parametru vērtības var nepastarpināti salīdzināt starp dažādām dalībvalstīm ar nosacījumu, ka ņem vērā paraugu ņemšanas un analītisko metožu atšķirības. Šo iemeslu dēļ līdztekus ekoloģiskās kvalitātes koeficientiem šā lēmuma pielikumā jāiekļauj arī minētie parametri, kas arī iegūti, veicot interkalibrāciju. |
| --- | --- |

(12)

Tādi parametri kā hlorofila-a koncentrācija, fitoplanktona biotilpums, zilaļģu procentuālais īpatsvars vai makroaļģu un segsēkļu augšanas dziļums neaptver visus bioloģiskās kvalitātes faktorus. Tomēr, ievērojot datu un novērtēšanas metožu pieejamību, šie parametri patlaban ir ezeru un piekrastes ūdeņu interkalibrācijas pamatā. Šo parametru vērtības var nepastarpināti salīdzināt starp dažādām dalībvalstīm ar nosacījumu, ka ņem vērā paraugu ņemšanas un analītisko metožu atšķirības. Šo iemeslu dēļ līdztekus ekoloģiskās kvalitātes koeficientiem šā lēmuma pielikumā jāiekļauj arī minētie parametri, kas arī iegūti, veicot interkalibrāciju.

| (13) | Rezultātiem jāattiecas uz ekoloģisko stāvokli. Ja ūdensobjekti, kas atbilst interkalibrētajiem tipiem, ir atzīti par stipri pārveidotiem ūdensobjektiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 3. punktu, šā lēmuma pielikumā izklāstītos rezultātus var izmantot, lai noteiktu to labo ekoloģisko potenciālu, ņemot vērā šo ūdensobjektu fiziskās pārmaiņas un to ūdens attiecīgo izmantošanu atbilstīgi normatīvajām definīcijām Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2.5. punktā. |
| --- | --- |

(13)

Rezultātiem jāattiecas uz ekoloģisko stāvokli. Ja ūdensobjekti, kas atbilst interkalibrētajiem tipiem, ir atzīti par stipri pārveidotiem ūdensobjektiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 3. punktu, šā lēmuma pielikumā izklāstītos rezultātus var izmantot, lai noteiktu to labo ekoloģisko potenciālu, ņemot vērā šo ūdensobjektu fiziskās pārmaiņas un to ūdens attiecīgo izmantošanu atbilstīgi normatīvajām definīcijām Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2.5. punktā.

| (14) | Kā paredzēts Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. (iii) punktā, dalībvalstis interkalibrācijas rezultātus iestrādā valsts klasifikācijas sistēmās, lai noteiktu vērtības robežai starp ļoti labiem un labiem rādītājiem un robežai starp labiem un vidējiem rādītājiem attiecībā uz visiem valsts ūdeņu tipiem. Lai sekmētu interkalibrācijas rezultātu izmantošanu, ir izstrādātas norādes par to, kā rezultātus iestrādāt valstu klasifikācijas sistēmās un izsecināt standarta apstākļus. |
| --- | --- |

(14)

Kā paredzēts Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. (iii) punktā, dalībvalstis interkalibrācijas rezultātus iestrādā valsts klasifikācijas sistēmās, lai noteiktu vērtības robežai starp ļoti labiem un labiem rādītājiem un robežai starp labiem un vidējiem rādītājiem attiecībā uz visiem valsts ūdeņu tipiem. Lai sekmētu interkalibrācijas rezultātu izmantošanu, ir izstrādātas norādes par to, kā rezultātus iestrādāt valstu klasifikācijas sistēmās un izsecināt standarta apstākļus.

| (15) | Īstenojot Direktīvas 2000/60/EK 8. pantā paredzētās monitoringa programmas un pārskatot un atjauninot Direktīvas 2000/60/EK 5. pantā minētās upju baseinu apgabalu īpašības, iespējams, kļūs zināmi jauni dati, tādēļ var nākties dalībvalstu monitoringa un klasifikācijas sistēmas pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai un laika gaitā pārskatīt interkalibrācijas rezultātus, lai uzlabotu to kvalitāti. |
| --- | --- |

(15)

Īstenojot Direktīvas 2000/60/EK 8. pantā paredzētās monitoringa programmas un pārskatot un atjauninot Direktīvas 2000/60/EK 5. pantā minētās upju baseinu apgabalu īpašības, iespējams, kļūs zināmi jauni dati, tādēļ var nākties dalībvalstu monitoringa un klasifikācijas sistēmas pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai un laika gaitā pārskatīt interkalibrācijas rezultātus, lai uzlabotu to kvalitāti.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktā minētā komiteja, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktā minētā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1.(iii) punkta nolūkā dalībvalstis monitoringa sistēmu klasifikācijā izmanto šā lēmuma pielikumā noteiktās vērtības, ar kurām izsaka robežas starp kategorijām.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 30. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Stravros DIMAS

---

(1)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 243, 19.9.2005., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Kalnu

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (km2) | Augstums un ģeomorfoloģija | Sārmainība | Tecējuma režīms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-A1 | Mazas un vidējas, liels augstums, kaļķainas | 10–1 000 | 800-2 500 m (sateces baseins), laukakmeņi/oļi | Augsta (tomēr ne ļoti augsta) sārmainība | |
| R-A2 | Mazas un vidējas, liels augstums, silicītu | 10–1 000 | 500–1 000 m (sateces baseina maksimālais augstums ir 3 000 m, vidējais augstums – 1 500 m), akmeņi | Nav kaļķaina (granīts, metamorfie ieži), vidēja līdz zema sārmainība | sniega–ledāju tecējuma režīms |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (km2)

Augstums un ģeomorfoloģija

Sārmainība

Tecējuma režīms

R-A1

Mazas un vidējas, liels augstums, kaļķainas

10–1 000

800-2 500 m (sateces baseins), laukakmeņi/oļi

Augsta (tomēr ne ļoti augsta) sārmainība

R-A2

Mazas un vidējas, liels augstums, silicītu

10–1 000

500–1 000 m (sateces baseina maksimālais augstums ir 3 000 m, vidējais augstums – 1 500 m), akmeņi

Nav kaļķaina (granīts, metamorfie ieži), vidēja līdz zema sārmainība

sniega–ledāju tecējuma režīms

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-A1: | Vācija, Austrija, Francija, Itālija, Slovēnija |
| --- | --- |
| Tips R-A2: | Austrija, Francija, Itālija, Spānija, Slovēnija |

Tips R-A1:

Vācija, Austrija, Francija, Itālija, Slovēnija

Tips R-A2:

Austrija, Francija, Itālija, Spānija, Slovēnija

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktori: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips R-A1 |
| Austrija | Austrijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai (nelabvēlīgākie rezultāti saskaņā ar vispārējās degradācijas multimetriskajiem indeksiem un saprobitātes indeksu) | 0,80 | 0,60 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Standarts AFNOR NF T 90 350 (1992) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā) | 0,93 | 0,79 |
| Vācija | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Itālija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Slovēnija | Slovēnijas bentisko bezmugurkaulnieku novērtēšanas sistēma:
  multimetriskais indekss (hidromorfoloģija/vispārējā degradācija), saprobitātes indekss | 0,80 | 0,60 |
| Tips R-A2 |
| Austrija | Austrijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai (Nelabvēlīgākie rezultāti saskaņā ar vispārējās degradācijas multimetriskajiem indeksiem un saprobitātes indeksu) | 0,80 | 0,60 |
| Francija (Alpi) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Standarts AFNOR NF T 90 350 (1992) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā) | 0,93 | 0,71 |
| Francija (Pireneji) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Standarts AFNOR NF T 90 350 (1992) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā) | 0,94 | 0,81 |
| Itālija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Spānija | Pireneju pussalas BMWP (IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips R-A1

Austrija

Austrijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai (nelabvēlīgākie rezultāti saskaņā ar vispārējās degradācijas multimetriskajiem indeksiem un saprobitātes indeksu)

0,80

0,60

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Standarts AFNOR NF T 90 350 (1992) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā)

0,93

0,79

Vācija

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Itālija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Slovēnija

Slovēnijas bentisko bezmugurkaulnieku novērtēšanas sistēma:

multimetriskais indekss (hidromorfoloģija/vispārējā degradācija), saprobitātes indekss

0,80

0,60

Tips R-A2

Austrija

Austrijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai (Nelabvēlīgākie rezultāti saskaņā ar vispārējās degradācijas multimetriskajiem indeksiem un saprobitātes indeksu)

0,80

0,60

Francija (Alpi)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Standarts AFNOR NF T 90 350 (1992) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā)

0,93

0,71

Francija (Pireneji)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Standarts AFNOR NF T 90 350 (1992) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā)

0,94

0,81

Itālija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Spānija

Pireneju pussalas BMWP (IBMWP)

0,83

0,53

Bioloģiskās kvalitātes faktori: Fitobentoss

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips R-A1 |
| Austrija | Multimetriskā metode, kas sastāv no 3 moduļiem/rādītājiem (trofiskā stāvokļa indekss, saprobitātes indekss, standartsugas) | 0,87 | 0,56 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) standarts AFNOR NF T 90-354 (2000) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā) | 0,86 | 0,71 |
| Vācija | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | 0,73 | 0,54 |
| Slovēnija | Multimetriskā metode, kas sastāv no 2 moduļiem/rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Tips R-A2 |
| Austrija | Multimetriskā metode, kas sastāv no 3 moduļiem/rādītājiem (trofiskā stāvokļa indekss, saprobitātes indekss, standartsugas) | 0,87 | 0,56 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) standarts AFNOR NF T 90-354 (2000) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā) | 0,86 | 0,71 |
| Spānija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir &Coste, 1996) | 0,94 | 0,74 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips R-A1

Austrija

Multimetriskā metode, kas sastāv no 3 moduļiem/rādītājiem (trofiskā stāvokļa indekss, saprobitātes indekss, standartsugas)

0,87

0,56

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) standarts AFNOR NF T 90-354 (2000) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā)

0,86

0,71

Vācija

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

0,73

0,54

Slovēnija

Multimetriskā metode, kas sastāv no 2 moduļiem/rādītājiem

0,80

0,60

Tips R-A2

Austrija

Multimetriskā metode, kas sastāv no 3 moduļiem/rādītājiem (trofiskā stāvokļa indekss, saprobitātes indekss, standartsugas)

0,87

0,56

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) standarts AFNOR NF T 90-354 (2000) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā)

0,86

0,71

Spānija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir &Coste, 1996)

0,94

0,74

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Centrālais/Baltijas reģions

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins
  (km2) | Augstums un ģeomorfoloģija | Sārmainība
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-C1 | Mazas upes, zems augstums, silicītu, smilšaina gultne | 10–100 | zems augstums, gultnes substrātu veido smilts (mazas daļiņas), platums 3–5 m (pilngultnes līmenī) | > 0,4 |
| R-C2 | Mazas upes, zems augstums, silicītu, akmeņaina gultne | 10–100 | zems augstums, akmeņaina gultne platums 3–5 m (pilngultnes līmenī) | < 0,4 |
| R-C3 | Mazas upes, vidējs augstums, silicītu | 10–100 | vidējs augstums, substrātu veido akmeņi (granīts) un grants, platums 2–10 m (pilngultnes līmenī) | < 0,4 |
| R-C4 | Vidējas upes, mazs augstums, jauktas | 100–1 000 | zems augstums, substrātu veido smiltis un grants, platums 8–25 m (pilngultnes līmenī) | > 0,4 |
| R-C5 | Lielas upes, mazs augstums, jauktas | 1 000—10 000 | zems augstums, barbes reģions, dažāds ātrums, maksimālais augstums sateces baseinā: 800 m, platums >25 m (pilngultnes līmenī) | > 0,4 |
| R-C6 | Mazas upes, mazs augstums, kaļķainas | 10–300 | vidējs augstums, substrātu veido grants (kaļķakmens), platums 3–10m (pilngultnes līmenī) | > 2 |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins

(km2)

Augstums un ģeomorfoloģija

Sārmainība

(meq/l)

R-C1

Mazas upes, zems augstums, silicītu, smilšaina gultne

10–100

zems augstums, gultnes substrātu veido smilts (mazas daļiņas), platums 3–5 m (pilngultnes līmenī)

> 0,4

R-C2

Mazas upes, zems augstums, silicītu, akmeņaina gultne

10–100

zems augstums, akmeņaina gultne platums 3–5 m (pilngultnes līmenī)

< 0,4

R-C3

Mazas upes, vidējs augstums, silicītu

10–100

vidējs augstums, substrātu veido akmeņi (granīts) un grants, platums 2–10 m (pilngultnes līmenī)

< 0,4

R-C4

Vidējas upes, mazs augstums, jauktas

100–1 000

zems augstums, substrātu veido smiltis un grants, platums 8–25 m (pilngultnes līmenī)

> 0,4

R-C5

Lielas upes, mazs augstums, jauktas

1 000—10 000

zems augstums, barbes reģions, dažāds ātrums, maksimālais augstums sateces baseinā: 800 m, platums >25 m (pilngultnes līmenī)

> 0,4

R-C6

Mazas upes, mazs augstums, kaļķainas

10–300

vidējs augstums, substrātu veido grants (kaļķakmens), platums 3–10m (pilngultnes līmenī)

> 2

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-C1: | Beļģija (Flandrija), Vācija, Dānija, Francija, Itālija, Lietuva, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| Tips R-C2: | Spānija, Francija, Īrija, Portugāle, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C3: | Austrija, Beļģija (Valonija), Čehija, Vācija, Polija, Portugāle, Spānija, Zviedrija, Francija, Latvija, Luksemburga, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C4: | Beļģija (Flandrija), Čehija, Vācija, Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C5: | Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Spānija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C6: | Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Polija, Lietuva, Luksemburga, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |

Tips R-C1:

Beļģija (Flandrija), Vācija, Dānija, Francija, Itālija, Lietuva, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C2:

Spānija, Francija, Īrija, Portugāle, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C3:

Austrija, Beļģija (Valonija), Čehija, Vācija, Polija, Portugāle, Spānija, Zviedrija, Francija, Latvija, Luksemburga, Apvienotā Karaliste

Tips R-C4:

Beļģija (Flandrija), Čehija, Vācija, Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C5:

Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Spānija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C6:

Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Polija, Lietuva, Luksemburga, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Šie rezultāti attiecas uz visiem iepriekš raksturotajiem tipiem.

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Austrijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai (Nelabvēlīgākie rezultāti saskaņā ar vispārējās degradācijas multimetriskajiem indeksiem un saprobitātes indeksu) | 0,80 | 0,60 |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas multimetriskais lielo bezmugurkaulnieku indekss (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Beļģija (Valonija) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Standarts AFNOR NF T 90 350, 1992) un Valonijas reģiona ministrijas “Laba statusa provizoriskā definīcija” (2007) | 0,97 | 0,74 |
| Dānija | Dānijas upju faunas indekss (DSFI) | 1,00 | 0,71 |
| Vācija | PERLODES –Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Standarts AFNOR NF T 90 350 (1992) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā) | 0,94 | 0,80 |
| Īrija | Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Itālija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Luksemburga | Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), standarts AFNOR NF T 90 350, 1992 un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 Nr. 4 (2007. gada 11. aprīlis) | 0,96 | 0,72 |
| Nīderlande | KRW-maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Polija | BMWP (BMWP-PL), verificēts ar mainīto Margalefa daudzveidības indeksu | 0,89 | 0,68 |
| Spānija | Ziemeļspānijas multimetriskie indeksi | 0,93 | 0,70 |
| Zviedrija | DJ indekss (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Austrijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai (Nelabvēlīgākie rezultāti saskaņā ar vispārējās degradācijas multimetriskajiem indeksiem un saprobitātes indeksu)

0,80

0,60

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas multimetriskais lielo bezmugurkaulnieku indekss (MMIF)

0,90

0,70

Beļģija (Valonija)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Standarts AFNOR NF T 90 350, 1992) un Valonijas reģiona ministrijas “Laba statusa provizoriskā definīcija” (2007)

0,97

0,74

Dānija

Dānijas upju faunas indekss (DSFI)

1,00

0,71

Vācija

PERLODES –Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Standarts AFNOR NF T 90 350 (1992) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā)

0,94

0,80

Īrija

Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value)

0,85

0,75

Itālija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Luksemburga

Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), standarts AFNOR NF T 90 350, 1992 un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 Nr. 4 (2007. gada 11. aprīlis)

0,96

0,72

Nīderlande

KRW-maatlat

0,80

0,60

Polija

BMWP (BMWP-PL), verificēts ar mainīto Margalefa daudzveidības indeksu

0,89

0,68

Spānija

Ziemeļspānijas multimetriskie indeksi

0,93

0,70

Zviedrija

DJ indekss (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT)

0,97

0,86

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitobentoss

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Multimetriskā metode, kas sastāv no 3 moduļiem/rādītājiem (trofiskā stāvokļa indekss, saprobitātes indekss, standartsugas) | Visi tipi, augstums < 500 m | 0,70 | 0,42 |
| Visi tipi, augstums > 500 m | 0,71 | 0,42 |
| Beļģija (Flandrija) | Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD) | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Beļģija (Valonija) | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR standarts NF T 90-354 (2000) un Valonijas reģiona ministrijas “Laba stāvokļa provizoriskā definīcija”, (2007) | Visi tipi | 0,93 | 0,68 |
| Igaunija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipi | 0,85 | 0,70 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) standarts AFNOR NF T 90-354 (2000) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā) | Valsts tipi Nr. 1, 2 un 4 | 0,93 | 0,80 |
| Valsts tips Nr. 3 | 0,92 | 0,77 |
| Vācija | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | R-C1 | 0,67 | 0,43 |
| R-C3 | 0,67 | 0,43 |
| R-C4 | 0,61 | 0,43 |
| R-C5 | 0,73 | 0,55 |
| Īrija | Pārskatīts trofiskais kramaļģu indekss (TDI) | Visi tipi | 0,93 | 0,78 |
| Luksemburga | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipi | 0,85 | 0,70 |
| Nīderlande | KRW Maatlat | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Spānija | Kramaļģu multimetriskie mērījumi (MDIAT) | Visi tipi | 0,93 | 0,70 |
| Zviedrija | Zviedrijas izstrādātās novērtēšanas metodes, Zviedrijas EPA standarti (NFS 2008:1), kuru pamatā ir Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipi | 0,89 | 0,74 |
| Apvienotā Karaliste | Kramaļģu novērtējums, nosakot upju ekoloģisko stāvokli (DARES) | Visi tipi | 0,93 | 0,78 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Multimetriskā metode, kas sastāv no 3 moduļiem/rādītājiem (trofiskā stāvokļa indekss, saprobitātes indekss, standartsugas)

Visi tipi, augstums < 500 m

0,70

0,42

Visi tipi, augstums > 500 m

0,71

0,42

Beļģija (Flandrija)

Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD)

Visi tipi

0,80

0,60

Beļģija (Valonija)

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR standarts NF T 90-354 (2000) un Valonijas reģiona ministrijas “Laba stāvokļa provizoriskā definīcija”, (2007)

Visi tipi

0,93

0,68

Igaunija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipi

0,85

0,70

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) standarts AFNOR NF T 90-354 (2000) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā)

Valsts tipi Nr. 1, 2 un 4

0,93

0,80

Valsts tips Nr. 3

0,92

0,77

Vācija

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

R-C1

0,67

0,43

R-C3

0,67

0,43

R-C4

0,61

0,43

R-C5

0,73

0,55

Īrija

Pārskatīts trofiskais kramaļģu indekss (TDI)

Visi tipi

0,93

0,78

Luksemburga

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipi

0,85

0,70

Nīderlande

KRW Maatlat

Visi tipi

0,80

0,60

Spānija

Kramaļģu multimetriskie mērījumi (MDIAT)

Visi tipi

0,93

0,70

Zviedrija

Zviedrijas izstrādātās novērtēšanas metodes, Zviedrijas EPA standarti (NFS 2008:1), kuru pamatā ir Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipi

0,89

0,74

Apvienotā Karaliste

Kramaļģu novērtējums, nosakot upju ekoloģisko stāvokli (DARES)

Visi tipi

0,93

0,78

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Austrumu kontinentālā

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Ekoreģions | Sateces baseins
  (km2) | Augstums
  (m) | Ģeoloģija | Substrāts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-E1 | Karpati: mazas līdz vidējas upes, vidējs augstums | 10 | 10–1 000 | 500–800 | silicītu | grants un laukakmeņi |
| R-E2 | Līdzenumi: vidējas upes, zems augstums | 11 un 12 | 100–1 000 | < 200 | jauktas | smilts un sanesas |
| R-E4 | Līdzenumi: vidējas upes, vidējs augstums | 11 un 12 | 100–1 000 | 200–500 | jauktas | smilts un grants |

Tips

Upju raksturojums

Ekoreģions

Sateces baseins

(km2)

Augstums

(m)

Ģeoloģija

Substrāts

R-E1

Karpati: mazas līdz vidējas upes, vidējs augstums

10

10–1 000

500–800

silicītu

grants un laukakmeņi

R-E2

Līdzenumi: vidējas upes, zems augstums

11 un 12

100–1 000

< 200

jauktas

smilts un sanesas

R-E4

Līdzenumi: vidējas upes, vidējs augstums

11 un 12

100–1 000

200–500

jauktas

smilts un grants

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-E1: | Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija |
| --- | --- |
| Tips R-E2: | Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija |
| Tips R-E4: | Austrija, Čehija, Ungārija, Slovākija, Slovēnija |

Tips R-E1:

Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija

Tips R-E2:

Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija

Tips R-E4:

Austrija, Čehija, Ungārija, Slovākija, Slovēnija

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips R-E1, R-E2, R-E4 |
| Slovākija | Slovākijas upju ekoloģiskā statusa novērtēšanas sistēma | 0,80 | 0,60 |
| Tips R-E4 |
| Austrija | Austrijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai (Nelabvēlīgākie rezultāti saskaņā ar vispārējās degradācijas multimetriskajiem indeksiem un saprobitātes indeksu) | 0,80 | 0,60 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips R-E1, R-E2, R-E4

Slovākija

Slovākijas upju ekoloģiskā statusa novērtēšanas sistēma

0,80

0,60

Tips R-E4

Austrija

Austrijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai (Nelabvēlīgākie rezultāti saskaņā ar vispārējās degradācijas multimetriskajiem indeksiem un saprobitātes indeksu)

0,80

0,60

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Vidusjūras

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (km2) | Augstums (m) | Ģeoloģija | Tecējuma režīms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-M1 | Mazas Vidusjūras reģiona upes vidējā augstumā | 10–100 | 200–800 | Jauktas | Izteikti sezonāls |
| R-M2 | Mazas/vidējas Vidusjūras reģiona upes mazā augstumā | 10–1 000 | <400 | Jauktas | Izteikti sezonāls |
| R-M4 | Mazas/vidējas Vidusjūras reģiona kalnu upes | 10–1 000 | 400–1 500 | Nekaļķainas | Izteikti sezonāls |
| R-M5 | Mazas mainīgas noteces upes zemā augstumā | 10–100 | <300 | Jauktas | Nepastāvīgs |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (km2)

Augstums (m)

Ģeoloģija

Tecējuma režīms

R-M1

Mazas Vidusjūras reģiona upes vidējā augstumā

10–100

200–800

Jauktas

Izteikti sezonāls

R-M2

Mazas/vidējas Vidusjūras reģiona upes mazā augstumā

10–1 000

<400

Jauktas

Izteikti sezonāls

R-M4

Mazas/vidējas Vidusjūras reģiona kalnu upes

10–1 000

400–1 500

Nekaļķainas

Izteikti sezonāls

R-M5

Mazas mainīgas noteces upes zemā augstumā

10–100

<300

Jauktas

Nepastāvīgs

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Tips R-M1: | Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija |
| --- | --- |
| Tips R-M2: | Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Spānija |
| Tips R-M4: | Kipra, Francija, Grieķija, Itālija, Spānija |
| Tips R-M5: | Kipra, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija |

Tips R-M1:

Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija

Tips R-M2:

Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Spānija

Tips R-M4:

Kipra, Francija, Grieķija, Itālija, Spānija

Tips R-M5:

Kipra, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| R-M1 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Standarts AFNOR NF T 90 350 (1992) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā) | 0,94 | 0,81 |
| Grieķija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Itālija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,72 |
| Portugāle | Portugāles ziemeļu bezmugurkaulnieku indekss, IPtIN | 0,92 | 0,69 |
| Spānija | IBMWP | 0,78 | 0,48 |
| R-M2 |
| Grieķija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,71 |
| Itālija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Portugāle | Portugāles ziemeļu bezmugurkaulnieku indekss, IPtIN | 0,87 | 0,66 |
| R-M4 |
| Kipra | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Grieķija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Itālija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Spānija | IBMWP | 0,83 | 0,51 |
| R-M5 |
| Itālija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Portugāle | Portugāles dienvidu bezmugurkaulnieku indekss, IPtIS | 0,98 | 0,72 |
| Spānija | IBMWP | 0,91 | 0,55 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

R-M1

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Standarts AFNOR NF T 90 350 (1992) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā)

0,94

0,81

Grieķija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Itālija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,72

Portugāle

Portugāles ziemeļu bezmugurkaulnieku indekss, IPtIN

0,92

0,69

Spānija

IBMWP

0,78

0,48

R-M2

Grieķija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,71

Itālija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Portugāle

Portugāles ziemeļu bezmugurkaulnieku indekss, IPtIN

0,87

0,66

R-M4

Kipra

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Grieķija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Itālija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Spānija

IBMWP

0,83

0,51

R-M5

Itālija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Portugāle

Portugāles dienvidu bezmugurkaulnieku indekss, IPtIS

0,98

0,72

Spānija

IBMWP

0,91

0,55

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitobentoss

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| R-M1 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) standarts AFNOR NF T 90-354 (2000) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā) | 0,93 | 0,80 |
| Portugāle | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Spānija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,90 | 0,67 |
| R-M2 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) standarts AFNOR NF T 90-354 (2000) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā) | 0,93 | 0,80 |
| Portugāle | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Spānija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,93 | 0,70 |
| R-M4 |
| Spānija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,68 |
| R-M5 |
| Portugāle | Eiropas indekss (CEE) | 0,85 | 0,64 |
| Spānija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,95 | 0,71 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

R-M1

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) standarts AFNOR NF T 90-354 (2000) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā)

0,93

0,80

Portugāle

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Spānija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,90

0,67

R-M2

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) standarts AFNOR NF T 90-354 (2000) un apkārtraksts MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 Nr. 14 (2005. gada 28. jūlijs, grozīts 2007. gada 13. jūnijā)

0,93

0,80

Portugāle

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Spānija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,93

0,70

R-M4

Spānija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,68

R-M5

Portugāle

Eiropas indekss (CEE)

0,85

0,64

Spānija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,95

0,71

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Ziemeļu

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (visā garumā) | Augstums un ģeomorfoloģija | Sārmainība
  (meq/l) | Organiskās vielas
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-N1 | Mazas upes, silicītu, zems augstums, mērena sārmainība | 10–100 km2 | < 200 m vai zem augstākās piekrastes | 0,2–1 | < 30
  (< 150 Īrijā) |
| R-N3 | Mazas/vidējas upes, mazs augstums, organiskas | 10–1 000 km2 | < 0,2 | > 30 |
| R-N4 | Mazas upes, silicītu, zems augstums, mērena sārmainība | 100–1 000 km2 | 0,2–1 | < 30 |
| R-N5 | Mazas upes, vidējs augstums, silicītu | 10–100 km2 | No zemienēm līdz augstienēm | < 0,2 | < 30 |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (visā garumā)

Augstums un ģeomorfoloģija

Sārmainība

(meq/l)

Organiskās vielas

(mg Pt/l)

R-N1

Mazas upes, silicītu, zems augstums, mērena sārmainība

10–100 km2

< 200 m vai zem augstākās piekrastes

0,2–1

< 30

(< 150 Īrijā)

R-N3

Mazas/vidējas upes, mazs augstums, organiskas

10–1 000 km2

< 0,2

> 30

R-N4

Mazas upes, silicītu, zems augstums, mērena sārmainība

100–1 000 km2

0,2–1

< 30

R-N5

Mazas upes, vidējs augstums, silicītu

10–100 km2

No zemienēm līdz augstienēm

< 0,2

< 30

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-N1: | Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| Tips R-N3: | Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-N4: | Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-N5: | Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |

Tips R-N1:

Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-N3:

Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-N4:

Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-N5:

Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Šie rezultāti attiecas uz visiem iepriekš raksturotajiem tipiem

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Multimetriskā sistēma, pirmais ieviestais variants | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Norvēģija | Average score per taxon (ASPT) | 0,99 | 0,87 |
| Zviedrija | DJ indekss (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Multimetriskā sistēma, pirmais ieviestais variants

0,80

0,60

Īrija

Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value)

0,85

0,75

Norvēģija

Average score per taxon (ASPT)

0,99

0,87

Zviedrija

DJ indekss (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT)

0,97

0,86

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitobentoss

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Šie rezultāti attiecas uz visiem iepriekš raksturotajiem tipiem

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,80 |
| Īrija | Trofiskā kramaļģu indeksa (TDI) pārskatītais modelis | 0,93 | 0,78 |
| Zviedrija | Zviedrijas izstrādātās novērtēšanas metodes, Zviedrijas EPA standarti (NFS 2008:1), kuru pamatā ir Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,89 | 0,74 |
| Apvienotā Karaliste | Kramaļģu novērtējums, nosakot upju ekoloģisko stāvokli (DARES) | 0,93 | 0,78 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,80

Īrija

Trofiskā kramaļģu indeksa (TDI) pārskatītais modelis

0,93

0,78

Zviedrija

Zviedrijas izstrādātās novērtēšanas metodes, Zviedrijas EPA standarti (NFS 2008:1), kuru pamatā ir Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,89

0,74

Apvienotā Karaliste

Kramaļģu novērtējums, nosakot upju ekoloģisko stāvokli (DARES)

0,93

0,78

ŪDEŅU KATEGORIJA: Ezeri

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Atlantijas

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums
  (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums
  (m) | Sārmainība
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LA1/2 | Zems augstums, sekli, kaļķaini, mazi un lieli | <200 | 3–15 | >1 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums

(m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums

(m)

Sārmainība

(meq/l)

LA1/2

Zems augstums, sekli, kaļķaini, mazi un lieli

<200

3–15

>1

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

Īrija un Apvienotā Karaliste

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Fitoplanktona parametrs kā biomasas indikators (hlorofils-a)

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Šie rezultāti attiecas uz augšanas sezonas vidējām vērtībām un visām valstīm, kam šie tipi ir kopīgi.

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Hlorofila-a koncentrācija (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| LA1/2 | 0,55 | 0,32 | 4,6—7,0 | 8,0—12,0 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Hlorofila-a koncentrācija (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

LA1/2

0,55

0,32

4,6—7,0

8,0—12,0

ŪDEŅU KATEGORIJA: Ezeri

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Kalnu

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums
  (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums
  (m) | Sārmainība
  (meq/l) | Ezera lielums
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-AL3 | Ezeri mazā vai vidējā augstumā, dziļi, mērena līdz augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli | 50–800 | > 15 | > 1 | > 0,5 |
| L-AL4 | Ezeri vidējā augstumā, dziļi, mērena līdz augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli | 200–800 | 3–15 | > 1 | > 0,5 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums

(m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums

(m)

Sārmainība

(meq/l)

Ezera lielums

(km2)

L-AL3

Ezeri mazā vai vidējā augstumā, dziļi, mērena līdz augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli

50–800

> 15

> 1

> 0,5

L-AL4

Ezeri vidējā augstumā, dziļi, mērena līdz augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli

200–800

3–15

> 1

> 0,5

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Tipi L-AL3 un L-AL4: | Austrija, Francija, Vācija, Itālija un Slovēnija |
| --- | --- |

Tipi L-AL3 un L-AL4:

Austrija, Francija, Vācija, Itālija un Slovēnija

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Fitoplanktons: biomasas indikatīvie parametri

Rezultāti: Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Šie rezultāti attiecas uz gada vidējām vērtībām un visām valstīm, kam šie tipi ir kopīgi. Dalībvalstis var izvēlēties, vai izmantot hlorofilu-a, kopējo biotilpumu vai abus parametrus

Hlorofils-a

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Hlorofila-a koncentrācija (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| L-AL3 | 0,70 | 0,40 | 2,1—2,7 | 3,8—4,7 |
| L-AL4 | 0,75 | 0,41 | 3,6—4,4 | 6,6—8,0 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Hlorofila-a koncentrācija (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

L-AL3

0,70

0,40

2,1—2,7

3,8—4,7

L-AL4

0,75

0,41

3,6—4,4

6,6—8,0

Kopējais biotilpums

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Kopējais biotilpums (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| L-AL3 | 0,60 | 0,25 | 0,3—0,5 | 0,8—1,2 |
| L-AL4 | 0,64 | 0,26 | 0,8—1,1 | 1,9—2,7 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Kopējais biotilpums (mm3/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

L-AL3

0,60

0,25

0,3—0,5

0,8—1,2

L-AL4

0,64

0,26

0,8—1,1

1,9—2,7

Fitoplanktons: taksonomiskā sastāva un sastopamības indikatīvie parametri

Rezultāti: interkalibrēto valsts parametru ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Valsts | Interkalibrētie valsts parametri | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Robežas starp kategorijām |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija
  Slovēnija | Bretuma [Brettum] indekss | L-AL3 | 0,94 | 0,83 | 4,12—4,34 | 3,64—3,83 |
| L-AL4 | 0,94 | 0,81 | 3,69—3,87 | 3,20—3,34 |
| Vācija | PTSI (Ezeru fitoplanktona taksonu indekss) | L-AL3 | 0,60 | 0,43 | 1,25 | 1,75 |
| L-AL4 | 0,71 | 0,56 | 1,75 | 2,25 |
| Itālija | PTIot (Fitoplanktona taksonu indekss) | L-AL 3
  (vidējais dziļums <100m) | 0,95 | 0,89 | 3,43 | 3,22 |
| L-AL4 | 0,95 | 0,85 | 3,37 | 3,01 |
| PTIspecies (Fitoplanktona taksonu indekss) | L-AL 3 (vidējais dziļums >100m) | 0,93 | 0,82 | 4,00 | 3,50 |

Valsts

Interkalibrētie valsts parametri

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robežas starp kategorijām

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Slovēnija

Bretuma [Brettum] indekss

L-AL3

0,94

0,83

4,12—4,34

3,64—3,83

L-AL4

0,94

0,81

3,69—3,87

3,20—3,34

Vācija

PTSI (Ezeru fitoplanktona taksonu indekss)

L-AL3

0,60

0,43

1,25

1,75

L-AL4

0,71

0,56

1,75

2,25

Itālija

PTIot (Fitoplanktona taksonu indekss)

L-AL 3
  (vidējais dziļums <100m)

0,95

0,89

3,43

3,22

L-AL4

0,95

0,85

3,37

3,01

PTIspecies (Fitoplanktona taksonu indekss)

L-AL 3 (vidējais dziļums >100m)

0,93

0,82

4,00

3,50

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija
  Tips L-AL3 un L-AL4 | Austrijas makrofītu novērtēšanas sistēma: Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), 1. modulis | 0,80 | 0,60 |
| Vācija
  Tips L-AL3 | Vācijas makrofītu/fitobentosa novērtēšanas sistēma: 1. modulis | 0,78 | 0,51 |
| Vācija
  Tips L-AL4 | Vācijas makrofītu/fitobentosa novērtēšanas sistēma: 1. un 2. modulis | 0,71 | 0,47 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Tips L-AL3 un L-AL4

Austrijas makrofītu novērtēšanas sistēma: Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), 1. modulis

0,80

0,60

Vācija

Tips L-AL3

Vācijas makrofītu/fitobentosa novērtēšanas sistēma: 1. modulis

0,78

0,51

Vācija

Tips L-AL4

Vācijas makrofītu/fitobentosa novērtēšanas sistēma: 1. un 2. modulis

0,71

0,47

ŪDEŅU KATEGORIJA: Ezeri

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Centrālā/Baltijas

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums (m) | Sārmainība (meq/l) | Hidroloģiskais ūdens apmaiņas periods (gados) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | Mazs augstums, sekli, kaļķaini | < 200 | 3–15 | > 1 | 1–10 |
| L-CB2 | Mazs augstums, ļoti sekli, kaļķaini | < 200 | < 3 | > 1 | 0,1–1 |
| L-CB3 | Mazs augstums, sekli, mazi, silicītu (mērena sārmainība) | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 1–10 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums (m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums (m)

Sārmainība (meq/l)

Hidroloģiskais ūdens apmaiņas periods (gados)

L-CB1

Mazs augstums, sekli, kaļķaini

< 200

3–15

> 1

1–10

L-CB2

Mazs augstums, ļoti sekli, kaļķaini

< 200

< 3

> 1

0,1–1

L-CB3

Mazs augstums, sekli, mazi, silicītu (mērena sārmainība)

< 200

3–15

0,2–1

1–10

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Tipi L-CB1 un L-CB2: | Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Francija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |
| Tips L-CB3: | Beļģija, Dānija, Igaunija, Francija, Latvija, Polija. |

Tipi L-CB1 un L-CB2:

Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Francija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste.

Tips L-CB3:

Beļģija, Dānija, Igaunija, Francija, Latvija, Polija.

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Fitoplanktons: biomasas indikatīvais parametrs

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Šie rezultāti attiecas uz augšanas sezonas vidējām vērtībām un visām valstīm, kam šie tipi ir kopīgi.

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Hlorofila-a koncentrācija (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| L-CB1 | 0,55 | 0,32 | 4,6–7,0 | 8,0–12,0 |
| L-CB2 | 0,63 | 0,30 | 9,9-11,7 | 21,0–25,0 |
| L-CB3 | 0,57 | 0,31 | 4,3–6,5 | 8,0–12,0 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Hlorofila-a koncentrācija (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

L-CB1

0,55

0,32

4,6–7,0

8,0–12,0

L-CB2

0,63

0,30

9,9-11,7

21,0–25,0

L-CB3

0,57

0,31

4,3–6,5

8,0–12,0

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Šie rezultāti attiecas uz LCB1 un LCB2 tipiem.

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija | Flandrijas makrofītu novērtēšanas sistēma | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | Vācijas makrofītu novērtēšanas sistēma: References indekss | 0,75 | 0,50 |
| Igaunija | Igaunijas makrofītu novērtēšanas sistēma | 0,80 | 0,60 |
| Latvija | Latvijas makrofītu novērtēšanas sistēma | 0,80 | 0,60 |
| Nīderlande | Nīderlandes makrofītu novērtēšanas sistēma (KRW Maatlat) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Apvienotās Karalistes makrofītu novērtēšanas sistēma: LEAFPACS | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija

Flandrijas makrofītu novērtēšanas sistēma

0,80

0,60

Vācija

Vācijas makrofītu novērtēšanas sistēma: References indekss

0,75

0,50

Igaunija

Igaunijas makrofītu novērtēšanas sistēma

0,80

0,60

Latvija

Latvijas makrofītu novērtēšanas sistēma

0,80

0,60

Nīderlande

Nīderlandes makrofītu novērtēšanas sistēma (KRW Maatlat)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Apvienotās Karalistes makrofītu novērtēšanas sistēma: LEAFPACS

0,80

0,60

ŪDEŅU KATEGORIJA: Ezeri

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Vidusjūras

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums
  (m) | Gada vidējais nokrišņu daudzums (mm) un temperatūra ( oC) | Vidējais dziļums
  (m) | Sārmainība
  (meq/l) | Ezera lielums
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-M5/7 | Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, silicītu, “mitras teritorijas”, sateces baseins < 20 000 km2 | 0–800 | > 800 vai < 15 | > 15 | < 1 | > 0,5 |
| L-M8 | Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, kaļķaini, sateces baseins < 20 000 km2 | 0–800 | — | > 15 | > 1 | > 0,5 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums

(m)

Gada vidējais nokrišņu daudzums (mm) un temperatūra ( oC)

Vidējais dziļums

(m)

Sārmainība

(meq/l)

Ezera lielums

(km2)

L-M5/7

Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, silicītu, “mitras teritorijas”, sateces baseins < 20 000 km2

0–800

> 800 vai < 15

> 15

< 1

> 0,5

L-M8

Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, kaļķaini, sateces baseins < 20 000 km2

0–800

—

> 15

> 1

> 0,5

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Tips L-M5/7: | Grieķija, Francija, Portugāle, Spānija, Rumānija. |
| --- | --- |
| Tips L-M8: | Kipra, Grieķija, Francija, Itālija, Spānija, Rumānija. |

Tips L-M5/7:

Grieķija, Francija, Portugāle, Spānija, Rumānija.

Tips L-M8:

Kipra, Grieķija, Francija, Itālija, Spānija, Rumānija.

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Fitoplanktons: biomasas indikatīvie parametri

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Šie rezultāti attiecas uz vasaras vidējām vērtībām eifotiskā dziļumā un uz visām valstīm, kam šie tipi ir kopīgi. Dalībvalstis var izvēlēties, vai izmantot hlorofilu-a, kopējo biotilpumu vai abus parametrus.

Hlorofils-a

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Hlorofila-a koncentrācija (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| L-M5/7 | 0,21 | 6,7—9,5 |
| L-M8 | 0,43 | 4,2—6,0 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Hlorofila-a koncentrācija (μg/l)

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

L-M5/7

0,21

6,7—9,5

L-M8

0,43

4,2—6,0

Kopējais biotilpums

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Kopējais biotilpums (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| L-M5/7 | 0,19 | 1,9 |
| L-M8 | 0,36 | 2,1 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Kopējais biotilpums (mm3/l)

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

L-M5/7

0,19

1,9

L-M8

0,36

2,1

Fitoplanktons: taksonomiskā sastāva un sastopamības indikatīvie parametri

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Šie rezultāti attiecas uz vasaras vidējām vērtībām eifotiskā dziļumā un uz visām valstīm, kam šie tipi ir kopīgi. Dalībvalstīm jāizmanto vismaz viens interkalibrētais parametrs (zilaļģu procentuālais īpatsvars, Katalonijas indekss, MED PTI indekss).

Zilaļģu procentuālais īpatsvars

| Tips un valsts | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Zilaļģes % |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips L-M5/7 |
| Visas valstis, kam ir šis tips | 0,91 | 9,2 |
| Tips L-M8 |
| Visas valstis, kam ir šis tips | 0,72 | 28,5 |

Tips un valsts

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Zilaļģes %

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips L-M5/7

Visas valstis, kam ir šis tips

0,91

9,2

Tips L-M8

Visas valstis, kam ir šis tips

0,72

28,5

Ekoloģiskās kvalitātes koeficientus aprēķina kā EKK = (100 – robežas vērtība)/(100 – standarta vērtība)

Katalonijas indekss

| Tips un valsts | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Katalonijas indekss |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips L-M5/7 |
| Visas valstis, kam ir šis tips | 0,97 | 10,6 |
| Tips L-M8 |
| Visas valstis, kam ir šis tips | 0,98 | 7,7 |

Tips un valsts

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Katalonijas indekss

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips L-M5/7

Visas valstis, kam ir šis tips

0,97

10,6

Tips L-M8

Visas valstis, kam ir šis tips

0,98

7,7

Ekoloģiskās kvalitātes koeficientus aprēķina kā EKK = (400 – robežas vērtība)/(400 – standarta vērtība)

MED PTI indekss

| Tips un valsts | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | MED PTI |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips L-M5/7 |
| Visas valstis, kam ir šis tips | 0,75 | 2,32 |
| Tips L-M8 |
| Visas valstis, kam ir šis tips | 0,77 | 2,38 |

Tips un valsts

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

MED PTI

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips L-M5/7

Visas valstis, kam ir šis tips

0,75

2,32

Tips L-M8

Visas valstis, kam ir šis tips

0,77

2,38

ŪDEŅU KATEGORIJA: Ezeri

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Ziemeļu

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums
  (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums
  (m) | Sārmainība
  (meq/l) | Krāsa
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LN1 | Sekli dzidrūdens ezeri mazā augstumā, mērena sārmainība | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | < 30 |
| LN2a | Sekli dzidrūdens ezeri mazā augstumā, zema sārmainība | < 200 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN2b | Dziļi dzidrūdens ezeri mazā augstumā, zema sārmainība | < 200 | > 15 | < 0,2 | < 30 |
| LN3a | Sekli dzidrūdens ezeri mazā augstumā, mezohumozi, mērena sārmainība | < 200 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN5 | Sekli, dzidrūdens ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN6a | Sekli dzidrūdens ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, mezohumozi | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN8a | Sekli dzidrūdens ezeri mazā augstumā, mērena sārmainība, mezohumozi | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 30–90 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums

(m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums

(m)

Sārmainība

(meq/l)

Krāsa

(mg Pt/l)

LN1

Sekli dzidrūdens ezeri mazā augstumā, mērena sārmainība

< 200

3–15

0,2–1

< 30

LN2a

Sekli dzidrūdens ezeri mazā augstumā, zema sārmainība

< 200

3–15

< 0,2

< 30

LN2b

Dziļi dzidrūdens ezeri mazā augstumā, zema sārmainība

< 200

> 15

< 0,2

< 30

LN3a

Sekli dzidrūdens ezeri mazā augstumā, mezohumozi, mērena sārmainība

< 200

3–15

< 0,2

30–90

LN5

Sekli, dzidrūdens ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība

200–800

3–15

< 0,2

< 30

LN6a

Sekli dzidrūdens ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, mezohumozi

200–800

3–15

< 0,2

30–90

LN8a

Sekli dzidrūdens ezeri mazā augstumā, mērena sārmainība, mezohumozi

< 200

3–15

0,2–1

30–90

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tipi LN1, LN2a, LN3a, LN8a: | Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |
| Tipi LN2b, LN5 un LN6a: | Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste. |

Tipi LN1, LN2a, LN3a, LN8a:

Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste.

Tipi LN2b, LN5 un LN6a:

Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste.

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Fitoplanktons: biomasas indikatīvais parametrs

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Šie rezultāti attiecas uz augšanas sezonas vidējām vērtībām un visām valstīm, kam šie tipi ir kopīgi.

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Hlorofila-a koncentrācija (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| LN1 | 0,50 | 0,33 | 5,0—7,0 | 7,5—10,5 |
| LN2a | 0,50 | 0,29 | 3,0—5,0 | 5,0—8,5 |
| LN2b | 0,50 | 0,33 | 3,0—5,0 | 4,5—7,5 |
| LN3a | 0,50 | 0,30 | 5,0—7,0 | 8,0—12,0 |
| LN5 | 0,50 | 0,33 | 2,0—4,0 | 3,0—6,0 |
| LN6a | 0,50 | 0,33 | 4,0—6,0 | 6,0—9,0 |
| LN8a | 0,50 | 0,33 | 7,0—10,0 | 10,5—15,0 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Hlorofila-a koncentrācija (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

LN1

0,50

0,33

5,0—7,0

7,5—10,5

LN2a

0,50

0,29

3,0—5,0

5,0—8,5

LN2b

0,50

0,33

3,0—5,0

4,5—7,5

LN3a

0,50

0,30

5,0—7,0

8,0—12,0

LN5

0,50

0,33

2,0—4,0

3,0—6,0

LN6a

0,50

0,33

4,0—6,0

6,0—9,0

LN8a

0,50

0,33

7,0—10,0

10,5—15,0

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti

Interkalibrēto tipu apraksts (tikai attiecībā uz makrofītu interkalibrāciju)

| Tips | Ezeru raksturojums | Sārmainība (meq/l) | Krāsa (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| 101 | Zema sārmainība, dzidri | 0,05-0,2 | < 30 |
| 102 | Zema sārmainība, humozi | 0,05-0,2 | > 30 |
| 201 | Mērena sārmainība, dzidri | 0,2-1,0 | < 30 |
| 202 | Mērena sārmainība, humozi | 0,2-1,0 | > 30 |
| 301 | Augsta sārmainība, dzidri | > 1,0 | < 30 |
| 302 | Augsta sārmainība, humozi | > 1,0 | > 30 |

Tips

Ezeru raksturojums

Sārmainība (meq/l)

Krāsa (mg Pt/l)

101

Zema sārmainība, dzidri

0,05-0,2

< 30

102

Zema sārmainība, humozi

0,05-0,2

> 30

201

Mērena sārmainība, dzidri

0,2-1,0

< 30

202

Mērena sārmainība, humozi

0,2-1,0

> 30

301

Augsta sārmainība, dzidri

> 1,0

< 30

302

Augsta sārmainība, humozi

> 1,0

> 30

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Tipi 101, 102, 201 un 202: | Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |
| Tips 301: | Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips 302: | Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |

Tipi 101, 102, 201 un 202:

Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste.

Tips 301:

Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips 302:

Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Rezultāti: valsts klasifikācijas sistēmu metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Īrija | Brīvo makrofītu indekss | Visi interkalibrētie tipi | 0,90 | 0,68 |
| Zviedrija | Makrofītu trofiskais indekss (Ecke) | Tips 101 | 0,98 | 0,79 |
| Tips 102 | 0,98 | 0,88 |
| Tips 201 | 0,94 | 0,83 |
| Tips 202 | 0,96 | 0,83 |
| Norvēģija | Makrofītu trofiskais indekss (Mjelde) | Tips 101 | 0,94 | 0,61 |
| Tips 102 | 0,96 | 0,65 |
| Tips 201 | 0,91 | 0,72 |
| Tips 202 | 0,9 | 0,77 |
| Tips 301 | 0,92 | 0,69 |
| Apvienotā Karaliste | Apvienotās Karalistes makrofītu novērtēšanas sistēma: LEAFPACS | Visi interkalibrētie tipi | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Īrija

Brīvo makrofītu indekss

Visi interkalibrētie tipi

0,90

0,68

Zviedrija

Makrofītu trofiskais indekss (Ecke)

Tips 101

0,98

0,79

Tips 102

0,98

0,88

Tips 201

0,94

0,83

Tips 202

0,96

0,83

Norvēģija

Makrofītu trofiskais indekss (Mjelde)

Tips 101

0,94

0,61

Tips 102

0,96

0,65

Tips 201

0,91

0,72

Tips 202

0,9

0,77

Tips 301

0,92

0,69

Apvienotā Karaliste

Apvienotās Karalistes makrofītu novērtēšanas sistēma: LEAFPACS

Visi interkalibrētie tipi

0,80

0,60

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Baltijas jūras IĢG

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Sāļums psu | Pakļautība viļņu iedarbībai | Dziļums | Dienas ar ledu jūrā | Citas iezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CW B0 | 0,5–3 | Pasargāti | Sekli | > 150 | Teritorijas Botenvikenā (Norrakvarkens) |
| CW B2 | 3–6 | Pasargāti | Sekli | 90–150 | Teritorijas Botenhavetā |
| CW B3 a | 3–6 | Pasargāti | Sekli | ~ 90 | Teritorijas apgabalā, kas plešas no Botenhaveta dienvidiem līdz Somijas arhipelāgam un Somu līča rietumu daļai. |
| CW B3 b | 3–6 | Atklāti | Sekli | ~ 90 |
| CW B12 a

  Eastern Baltic Sea | 5–8 | Pasargāti | Sekli | — | Teritorijas Rīgas līcī |
| CW B12 b

  Western Baltic Sea | 8–22 | Pasargāti | Sekli | — | Teritorijas pie Dienvidzviedrijas krastiem un Baltijas jūras dienvidrietumu piekraste pie Dānijas un Vācijas |
| CW B13 | 6–22 | Atklāti | Sekli | — | Teritorijas Igaunijas, Latvijas un Lietuvas piekrastē, Polijas piekrastē un pie Bornholmas salas (Dānija) |
| CW B 14 | 6–22 | Pasargāti | Sekli | — | Lagūnas |
| TW B 13 | 6–22 | Atklāti | Sekli | — | Pārejas ūdeņi: teritorijas Lietuvas un Polijas piekrastē |

Tips

Sāļums psu

Pakļautība viļņu iedarbībai

Dziļums

Dienas ar ledu jūrā

Citas iezīmes

CW B0

0,5–3

Pasargāti

Sekli

> 150

Teritorijas Botenvikenā (Norrakvarkens)

CW B2

3–6

Pasargāti

Sekli

90–150

Teritorijas Botenhavetā

CW B3 a

3–6

Pasargāti

Sekli

~ 90

Teritorijas apgabalā, kas plešas no Botenhaveta dienvidiem līdz Somijas arhipelāgam un Somu līča rietumu daļai.

CW B3 b

3–6

Atklāti

Sekli

~ 90

CW B12 a

Eastern Baltic Sea

5–8

Pasargāti

Sekli

—

Teritorijas Rīgas līcī

CW B12 b

Western Baltic Sea

8–22

Pasargāti

Sekli

—

Teritorijas pie Dienvidzviedrijas krastiem un Baltijas jūras dienvidrietumu piekraste pie Dānijas un Vācijas

CW B13

6–22

Atklāti

Sekli

—

Teritorijas Igaunijas, Latvijas un Lietuvas piekrastē, Polijas piekrastē un pie Bornholmas salas (Dānija)

CW B 14

6–22

Pasargāti

Sekli

—

Lagūnas

TW B 13

6–22

Atklāti

Sekli

—

Pārejas ūdeņi: teritorijas Lietuvas un Polijas piekrastē

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Types CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b: | Somija, Zviedrija. |
| --- | --- |
| Tips CWB12a: | Igaunija |
| Tips CWB12b: | Vācija, Dānija, Zviedrija. |
| Tips CWB13: | Dānija, Igaunija, Lietuva, Latvija, Polija. |
| Tips CWB14: | Dānija, Polija. |
| Tips TWB13: | Lietuva, Polija. |

Types CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b:

Somija, Zviedrija.

Tips CWB12a:

Igaunija

Tips CWB12b:

Vācija, Dānija, Zviedrija.

Tips CWB13:

Dānija, Igaunija, Lietuva, Latvija, Polija.

Tips CWB14:

Dānija, Polija.

Tips TWB13:

Lietuva, Polija.

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| CW B0 |
| Somija | BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss | 0,99 | 0,59 |
| Zviedrija | BQI – Zviedrijas multimetriskais bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna) | 0,77 | 0,31 |
| CW B2 |
| Somija | BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss | 0,95 | 0,57 |
| Zviedrija | BQI – Zviedrijas multimetriskais bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 a |
| Somija | BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss | 0,89 | 0,53 |
| Zviedrija | BQI – Zviedrijas multimetriskais bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 b |
| Somija | BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss | 0,90 | 0,54 |
| Zviedrija | BQI – Zviedrijas multimetriskais bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna) | 0,76 | 0,29 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

CW B0

Somija

BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss

0,99

0,59

Zviedrija

BQI – Zviedrijas multimetriskais bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna)

0,77

0,31

CW B2

Somija

BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss

0,95

0,57

Zviedrija

BQI – Zviedrijas multimetriskais bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna)

0,76

0,29

CW B3 a

Somija

BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss

0,89

0,53

Zviedrija

BQI – Zviedrijas multimetriskais bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna)

0,76

0,29

CW B3 b

Somija

BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss

0,90

0,54

Zviedrija

BQI – Zviedrijas multimetriskais bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna)

0,76

0,29

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Fitoplanktons: biomasas indikatīvais parametrs (hlorofils-a)

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Šie rezultāti attiecas uz vidējām vērtībām vasarā no maija/jūnija līdz septembrim.

| Tips un valsts | Valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Parametra vērtības/diapazons Hlorofils-a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| CW B0 | | | | |
| Visas valstis, kam ir šis tips | 0,76 | 0,56 | 1,7 (1,5—1,8) | 2,3 (2,0—2,7) |
| CW B2 | | | | |
| Visas valstis, kam ir šis tips | 0,78 | 0,56 | 1,8 | 2,5 (2,3—2,6) |
| CW B3 a | | | | |
| Pasargāti
  Visas valstis, kam ir šis tips | 0,71 | 0,49 | 2,4 (2,2—2,6) | 3,5 (2,9—4,0) |
| CW B3 b | | | | |
| Atklāti
  Visas valstis, kam ir šis tips | 0,81 | 0,68 | 1,5 | 1,8 |
| CW B 12 a | | | | |
| Baltijas jūras austrumu daļa
  Sāļums 5–8 psu
  Visas valstis, kam ir šis tips | 0,82 | 0,66 | 2,2 | 2,7 |
| CW B 12 b | | | | |
| Baltijas jūras rietumu daļa
  Sāļums 8–22 psu
  Visas valstis, kam ir šis tips | 0,92 | 0,63 | 1,3 (1,1—1,5) | 1,9 |
| CW B 13 | | | | |
| Dānija, Igaunija un Latvija | 0,92 | 0,75 | 1,3 | 1,6 |
| CW B 14 | | | | |
| Dānija | 0,82 | 0,56 | 1,1 | 1,6 |
| TW B 13 | | | | |
| Visas valstis, kam ir šis tips | 0,90 | 0,66 | 4,2 | 5,8 |

Tips un valsts

Valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Parametra vērtības/diapazons Hlorofils-a (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

CW B0

Visas valstis, kam ir šis tips

0,76

0,56

1,7 (1,5—1,8)

2,3 (2,0—2,7)

CW B2

Visas valstis, kam ir šis tips

0,78

0,56

1,8

2,5 (2,3—2,6)

CW B3 a

Pasargāti

Visas valstis, kam ir šis tips

0,71

0,49

2,4 (2,2—2,6)

3,5 (2,9—4,0)

CW B3 b

Atklāti

Visas valstis, kam ir šis tips

0,81

0,68

1,5

1,8

CW B 12 a

Baltijas jūras austrumu daļa

Sāļums 5–8 psu

Visas valstis, kam ir šis tips

0,82

0,66

2,2

2,7

CW B 12 b

Baltijas jūras rietumu daļa

Sāļums 8–22 psu

Visas valstis, kam ir šis tips

0,92

0,63

1,3 (1,1—1,5)

1,9

CW B 13

Dānija, Igaunija un Latvija

0,92

0,75

1,3

1,6

CW B 14

Dānija

0,82

0,56

1,1

1,6

TW B 13

Visas valstis, kam ir šis tips

0,90

0,66

4,2

5,8

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Segsēkļi

Segsēkļi: sastopamības indikatīvais parametrs (jūraszāles Zostera marina augšanas maksimālais dziļums)

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

| Tips un valsts | Valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Parametra vērtības/diapazons
  Jūraszāles Zostera marina augšanas maksimālais dziļums (m) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| CW B 12 b | | | | |
| Dānija un Vācija
  Atklāta piekraste | 0,90 | 0,74 | 8,5 (8,0—9,4) | 7 (6,6—7,1) |

Tips un valsts

Valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Parametra vērtības/diapazons

Jūraszāles Zostera marina augšanas maksimālais dziļums (m)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

CW B 12 b

Dānija un Vācija

Atklāta piekraste

0,90

0,74

8,5 (8,0—9,4)

7 (6,6—7,1)

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Ziemeļaustrumu Atlantijas

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Raksturojums | Sāļums (psu)
  Plūdmaiņu amplitūda (m)
  Dziļums (m) | Straumes ātrums (mezgli)
  Pakļautība viļņu iedarbībai | Sajaukšanās
  Ūdens apmaiņas laiks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEA1/26a | Atklāti okeāna ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda 1–5
  < 30 | Vidējs 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga
  Dienas |
| NEA1/26b | Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda 1–5
  < 30 | Vidējs 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga
  Dienas |
| NEA1/26c | Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, daļēji stratificēti | > 30
  Maza/vidēja plūdmaiņu amplitūda < 1–5
  < 30 | Vidējs 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Daļēji stratificēta
  Dienas līdz nedēļas |
| NEA1/26d | Skandināvijas piekrastes ūdeņi, atklāti vai pasargāti, sekli | >30
  Maza plūdmaiņu amplitūda < 1
  < 30 | Zems < 1
  Atklāti vai mēreni atklāti | Daļēji stratificēta
  Dienas līdz nedēļas |
| NEA1/26e | Ūdens celšanās apgabali, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda 1–5
  < 30 | Vidējs 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga
  Dienas |
| NEA3/4 | Polihalīns, atklāti vai mēreni atklāti (Vadenzē tips) | Polihalīns 18–30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda 1–5
  < 30 | Vidējs 1–3
  Atklāti vai mēreni atklāti | Pilnīga
  Dienas |
| NEA7 | Dziļu fjordu un šauru jūras līču sistēmas | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda 1–5
  > 30 | Zems < 1
  Pasargāti | Pilnīga
  Dienas |
| NEA8 | Skageraka iekšējā loka tips, polihalīni ūdeņi, zems paisuma līmenis, pasargāti, sekli | Polihalīns 18–30
  Maza plūdmaiņu amplitūda < 1
  < 30 | Zems < 1
  Pasargāti | Daļēji stratificēta
  Dienas līdz nedēļas |
| NEA9 | Fjords ar seklu pārgāzni pie ieejas jūrā, kura maksimālais dziļums centrālajā baseinā ir ļoti liels un dziļūdeņu apmaiņa ir vāja | Polihalīns 18–30
  Maza plūdmaiņu amplitūda < 1
  > 30 | Zems < 1
  Pasargāti | Daļēji stratificēta
  nedēļas |
| NEA10 | Skageraka ārējā loka tips, polihalīni ūdeņi, zems paisuma līmenis, atklāti, dziļi | Polihalīns 18–30
  Maza plūdmaiņu amplitūda < 1
  >30 | Zems < 1
  Atklāti | Daļēji stratificēta
  Dienas |
| NEA11 | Pārejas ūdeņi | Oligohalīns 0–35
  Maza līdz liela plūdmaiņu amplitūda
  < 30 | Mainīgs
  Pasargāti vai mēreni atklāti | Daļēji vai pastāvīgi stratificēta
  Dienas līdz nedēļas |

Tips

Raksturojums

Sāļums (psu)

Plūdmaiņu amplitūda (m)

Dziļums (m)

Straumes ātrums (mezgli)

Pakļautība viļņu iedarbībai

Sajaukšanās

Ūdens apmaiņas laiks

NEA1/26a

Atklāti okeāna ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda 1–5

< 30

Vidējs 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga

Dienas

NEA1/26b

Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda 1–5

< 30

Vidējs 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga

Dienas

NEA1/26c

Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, daļēji stratificēti

> 30

Maza/vidēja plūdmaiņu amplitūda < 1–5

< 30

Vidējs 1–3

Atklāti vai pasargāti

Daļēji stratificēta

Dienas līdz nedēļas

NEA1/26d

Skandināvijas piekrastes ūdeņi, atklāti vai pasargāti, sekli

>30

Maza plūdmaiņu amplitūda < 1

< 30

Zems < 1

Atklāti vai mēreni atklāti

Daļēji stratificēta

Dienas līdz nedēļas

NEA1/26e

Ūdens celšanās apgabali, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda 1–5

< 30

Vidējs 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga

Dienas

NEA3/4

Polihalīns, atklāti vai mēreni atklāti (Vadenzē tips)

Polihalīns 18–30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda 1–5

< 30

Vidējs 1–3

Atklāti vai mēreni atklāti

Pilnīga

Dienas

NEA7

Dziļu fjordu un šauru jūras līču sistēmas

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda 1–5

> 30

Zems < 1

Pasargāti

Pilnīga

Dienas

NEA8

Skageraka iekšējā loka tips, polihalīni ūdeņi, zems paisuma līmenis, pasargāti, sekli

Polihalīns 18–30

Maza plūdmaiņu amplitūda < 1

< 30

Zems < 1

Pasargāti

Daļēji stratificēta

Dienas līdz nedēļas

NEA9

Fjords ar seklu pārgāzni pie ieejas jūrā, kura maksimālais dziļums centrālajā baseinā ir ļoti liels un dziļūdeņu apmaiņa ir vāja

Polihalīns 18–30

Maza plūdmaiņu amplitūda < 1

> 30

Zems < 1

Pasargāti

Daļēji stratificēta

nedēļas

NEA10

Skageraka ārējā loka tips, polihalīni ūdeņi, zems paisuma līmenis, atklāti, dziļi

Polihalīns 18–30

Maza plūdmaiņu amplitūda < 1

>30

Zems < 1

Atklāti

Daļēji stratificēta

Dienas

NEA11

Pārejas ūdeņi

Oligohalīns 0–35

Maza līdz liela plūdmaiņu amplitūda

< 30

Mainīgs

Pasargāti vai mēreni atklāti

Daļēji vai pastāvīgi stratificēta

Dienas līdz nedēļas

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Type NEA1/26a: | Spānija, Francija, Īrija, Norvēģija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| Tips NEA1/26b: | Beļģija, Francija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste |
| Tips NEA1/26c: | Vācija, Dānija |
| Tips NEA1/26d: | Dānija |
| Tips NEA1/26e: | Portugāle, Spānija |
| Tips NEA3/4: | Vācija, Nīderlande |
| Tips NEA7: | Norvēģija, Apvienotā Karaliste |
| Tips NEA8: | Dānija, Norvēģija, Zviedrija |
| Tips NEA9: | Norvēģija, Zviedrija |
| Tips NEA10: | Norvēģija, Zviedrija |
| Tips NEA11: | Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Apvienotā Karaliste |

Type NEA1/26a:

Spānija, Francija, Īrija, Norvēģija, Apvienotā Karaliste

Tips NEA1/26b:

Beļģija, Francija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste

Tips NEA1/26c:

Vācija, Dānija

Tips NEA1/26d:

Dānija

Tips NEA1/26e:

Portugāle, Spānija

Tips NEA3/4:

Vācija, Nīderlande

Tips NEA7:

Norvēģija, Apvienotā Karaliste

Tips NEA8:

Dānija, Norvēģija, Zviedrija

Tips NEA9:

Norvēģija, Zviedrija

Tips NEA10:

Norvēģija, Zviedrija

Tips NEA11:

Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Apvienotā Karaliste

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Rezultāti attiecināmi tikai uz mīkstā substrāta biotopiem (zem plūdmaiņu līmeņa esošie dūņu/smilšu biotopi).

| Tips un valsts | Valsts klasifikācijas sistēma | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tipi NEA1/26, NEA 3/4 un NEA 7 (indeksi, kas galvenokārt atspoguļo pārmērīga organisko vielu daudzuma un toksiskā piesārņojuma radīto slodzi mīkstā substrāta biotopos) |
| Dānija | DKI | 0,67 | 0,53 |
| Francija | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Vācija | M-AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Īrija | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Norvēģija | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Portugāle | P-BAT | 0,79 | 0,58 |
| Spānija | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Apvienotā Karaliste | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Tipi NEA1/26 un NEA3/4 (indeksi, kas atspoguļo dažādas slodzes dažādos biotopos) |
| Beļģija | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Nīderlande | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Tipi NEA8/9/10 |
| Dānija | DKI | 0,82 | 0,63 |
| Norvēģija | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Zviedrija | BQI | 0,89 | 0,68 |

Tips un valsts

Valsts klasifikācijas sistēma

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tipi NEA1/26, NEA 3/4 un NEA 7 (indeksi, kas galvenokārt atspoguļo pārmērīga organisko vielu daudzuma un toksiskā piesārņojuma radīto slodzi mīkstā substrāta biotopos)

Dānija

DKI

0,67

0,53

Francija

M-AMBI

0,77

0,53

Vācija

M-AMBI

0,85

0,70

Īrija

IQI

0,75

0,64

Norvēģija

NQI

0,92

0,81

Portugāle

P-BAT

0,79

0,58

Spānija

M-AMBI

0,77

0,53

Apvienotā Karaliste

IQI

0,75

0,64

Tipi NEA1/26 un NEA3/4 (indeksi, kas atspoguļo dažādas slodzes dažādos biotopos)

Beļģija

BEQI

0,80

0,60

Nīderlande

BEQI

0,80

0,60

Tipi NEA8/9/10

Dānija

DKI

0,82

0,63

Norvēģija

NQI

0,92

0,81

Zviedrija

BQI

0,89

0,68

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Fitoplanktons: biomasas indikatīvais parametrs (hlorofils-a)

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Šie rezultāti attiecas uz visām valstīm, kam ir šie tipi. Parametra vērtības izteiktas μg/l kā 90 procentiļu vērtība, kas aprēķināta noteiktajā augšanas sezonā sešu gadu laikā. Rezultāti saistāmi ar ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuros sastopami šie tipi, kā izklāstīts tehniskajā ziņojumā.

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l, 90 procentiles) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| NEA1/26a | 0,67 | 0,33 | 1–5 | 2–10 |
| NEA1/26b | 0,67 | 0,44 | 6–10 | 9–15 |
| NEA1/26c | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |
| NEA1/26d | 0,67 | 0,50 | 3 | 4 |
| NEA1/26e | 0,67 | 0,44 | 6–8 | 9–12 |
| NEA8 | 0,67 | 0,33 | 1,5 | 3 |
| NEA9 | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| NEA10 | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l, 90 procentiles)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

NEA1/26a

0,67

0,33

1–5

2–10

NEA1/26b

0,67

0,44

6–10

9–15

NEA1/26c

0,67

0,44

5

7,5

NEA1/26d

0,67

0,50

3

4

NEA1/26e

0,67

0,44

6–8

9–12

NEA8

0,67

0,33

1,5

3

NEA9

0,67

0,33

2,5

5

NEA10

0,67

0,33

3

6

Fitoplanktons: ziedēšanas indikatīvais parametrs

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

| Tips un valsts | Interkalibrētais valsts parametrs | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības ( % no atsevišķu taksonu skaita, kas pārsniedz robežvērtības) |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| NEA1/26a/b, NEA3/4 |
| Beļģija | | | | | |
| Vācija | | | | | |
| Nīderlande | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | Phaeocystis ziedēšana | 0,92 | 0,49 | 9 | 17 |
| NEA1/26a/b |
| Spānija | | | | | |
| Francija | | | | | |
| Īrija | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | Taksona šūnu skaits | 0,84 | 0,43 | 20 | 39 |
| NEA1/26e |
| Portugāle | | | | | |
| Spānija | Taksona šūnu skaits | 0,83 | 0,51 | 30 | 49 |

Tips un valsts

Interkalibrētais valsts parametrs

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības ( % no atsevišķu taksonu skaita, kas pārsniedz robežvērtības)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

NEA1/26a/b, NEA3/4

Beļģija

Vācija

Nīderlande

Apvienotā Karaliste

Phaeocystis ziedēšana

0,92

0,49

9

17

NEA1/26a/b

Spānija

Francija

Īrija

Apvienotā Karaliste

Taksona šūnu skaits

0,84

0,43

20

39

NEA1/26e

Portugāle

Spānija

Taksona šūnu skaits

0,83

0,51

30

49

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makroaļģes

Makroaļģes: sastāva indikatīvais parametrs

Rezultāti: interkalibrētā valsts parametra ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētais valsts parametrs | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| NEA1/26 |
| Īrija | Multimetriska sistēma, izmantojot klinšainu krastu sugu saīsināto sarakstu | 0,80 | 0,60 |
| Norvēģija | Multimetriska sistēma, izmantojot klinšainu krastu sugu saīsināto sarakstu | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Multimetriska sistēma, izmantojot klinšainu krastu sugu saīsināto sarakstu | 0,80 | 0,60 |
| Spānija | CFR multimetriskā sistēma | 0,81 | 0,57 |
| Portugāle | p-MarMAT multimetriskā sistēma | 0,82 | 0,64 |
| Īrija
  Apvienotā Karaliste | Oportūnistisku makroaļģu multimetriskā sistēma | 0,80 | 0,60 |
| NEA8/9/10 |
| Norvēģija
  Zviedrija | Aļģes zem plūdmaiņas līmeņa (makroaļģu sugu maksimālais augšanas dziļums) | 0,81 | 0,61 |

Tips un valsts

Interkalibrētais valsts parametrs

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

NEA1/26

Īrija

Multimetriska sistēma, izmantojot klinšainu krastu sugu saīsināto sarakstu

0,80

0,60

Norvēģija

Multimetriska sistēma, izmantojot klinšainu krastu sugu saīsināto sarakstu

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Multimetriska sistēma, izmantojot klinšainu krastu sugu saīsināto sarakstu

0,80

0,60

Spānija

CFR multimetriskā sistēma

0,81

0,57

Portugāle

p-MarMAT multimetriskā sistēma

0,82

0,64

Īrija

Apvienotā Karaliste

Oportūnistisku makroaļģu multimetriskā sistēma

0,80

0,60

NEA8/9/10

Norvēģija

Zviedrija

Aļģes zem plūdmaiņas līmeņa (makroaļģu sugu maksimālais augšanas dziļums)

0,81

0,61

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Segsēkļi

Segsēkļi: taksonomiskā sastāva un sastopamības indikatīvais parametrs

Rezultāti: interkalibrētā valsts parametra ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētais valsts parametrs | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Parametra vērtības (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| NEA1/26, NEA 3/4, NEA11 |
| Īrija
  Nīderlande
  Apvienotā Karaliste | Jūraszāļu sastopamība (blīvums) plūdmaiņas zonā un sugu sastāva multimetriskais rādītājs | 0,90 | 0,70 | Nepiemēro | Nepiemēro |
| NEA1/26, NEA3/4 |
| Vācija
  Īrija
  Nīderlande
  Apvienotā Karaliste | Jūraszāles plūdmaiņas zonā (platība/audzes plašums | 0,90 | 0,70 | 10 | 30 |

Tips un valsts

Interkalibrētais valsts parametrs

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Parametra vērtības (1)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

NEA1/26, NEA 3/4, NEA11

Īrija

Nīderlande

Apvienotā Karaliste

Jūraszāļu sastopamība (blīvums) plūdmaiņas zonā un sugu sastāva multimetriskais rādītājs

0,90

0,70

Nepiemēro

Nepiemēro

NEA1/26, NEA3/4

Vācija

Īrija

Nīderlande

Apvienotā Karaliste

Jūraszāles plūdmaiņas zonā (platība/audzes plašums

0,90

0,70

10

30

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Vidusjūras

Rezultāti attiecas tikai uz piekrastes ūdeņiem.

Tipoloģija izstrādāta tikai specifiskiem kvalitātes faktoriem (sk. tālāk).

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Šie rezultāti attiecas tikai uz mīksto substrātu.

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Kipra | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Grieķija | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Slovēnija | M-AMBI | 0,83 | 0,62 |
| Spānija | MEDOCC index | 0,73 | 0,47 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Kipra

Bentix

0,75

0,58

Grieķija

Bentix

0,75

0,58

Slovēnija

M-AMBI

0,83

0,62

Spānija

MEDOCC index

0,73

0,47

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Interkalibrēto tipu apraksts (tikai attiecībā uz fitoplanktonu)

| Tips | Apraksts | Blīvums (kg/m3) | Vidējais sāļums gadā (psu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tips I | Liela ieplūstošā saldūdens ietekme | < 25 | < 34,5 |
| Tips IIA | Mērena ieplūstošā saldūdens ietekme (kontinenta ietekme) | 25–27 | 34,5-37,5 |
| Tips IIIW | Kontinentāla piekraste, neietekmē saldūdens ieplūšana (Rietumu baseins) | > 27 | > 37,5 |
| Tips IIIE | Neietekmē saldūdens ieplūšana (Austrumu baseins) | > 27 | > 37,5 |

Tips

Apraksts

Blīvums (kg/m3)

Vidējais sāļums gadā (psu)

Tips I

Liela ieplūstošā saldūdens ietekme

< 25

< 34,5

Tips IIA

Mērena ieplūstošā saldūdens ietekme (kontinenta ietekme)

25–27

34,5-37,5

Tips IIIW

Kontinentāla piekraste, neietekmē saldūdens ieplūšana (Rietumu baseins)

> 27

> 37,5

Tips IIIE

Neietekmē saldūdens ieplūšana (Austrumu baseins)

> 27

> 37,5

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Tips I: | Francija, Itālija |
| --- | --- |
| Tips IIA: | Francija, Spānija, Itālija, Slovēnija |
| Tips IIIW: | Francija, Spānija, Itālija |
| Tips IIIE: | Grieķija, Kipra |

Tips I:

Francija, Itālija

Tips IIA:

Francija, Spānija, Itālija, Slovēnija

Tips IIIW:

Francija, Spānija, Itālija

Tips IIIE:

Grieķija, Kipra

Fitoplanktons: biomasas indikatīvais parametrs (hlorofils-a)

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Šie rezultāti attiecas uz visām valstīm, kam ir šie tipi. Parametra vērtības izteiktas hlorofila-a μg/l 90 procentiļu vērtībai, kas aprēķināta gada laikā vismaz piecu gadu periodā. Rezultāti saistāmi ar ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuros sastopami šie tipi, kā izklāstīts tehniskajā ziņojumā.

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l, 90 procentiles) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips IIA | 0,80 | 0,53 | 2,4 | 3,6 |
| Tips IIIW | 0,80 | 0,50 | 1,1 | 1,8 |
| Tips IIIE | 0,80 | 0,20 | 0,1 | 0,4 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l, 90 procentiles)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips IIA

0,80

0,53

2,4

3,6

Tips IIIW

0,80

0,50

1,1

1,8

Tips IIIE

0,80

0,20

0,1

0,4

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makroaļģes

Rezultāti: valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Šie rezultāti attiecas uz augšējo sublitorālo zonu (3,5–0,2 m dziļumā) klinšainās piekrastēs.

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Kipra | EEI – ekoloģiskās dinamikas indekss | 0,75 | 0,50 |
| Francija | CARLIT – Klinšainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles populāciju kartogrāfija | 0,75 | 0,60 |
| Grieķija | EEI – ekoloģiskās dinamikas indekss | 0,75 | 0,50 |
| Slovēnija | EEI – ekoloģiskās dinamikas indekss | 0,75 | 0,50 |
| Spānija | CARLIT-BENTHOS | 0,75 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Kipra

EEI – ekoloģiskās dinamikas indekss

0,75

0,50

Francija

CARLIT – Klinšainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles populāciju kartogrāfija

0,75

0,60

Grieķija

EEI – ekoloģiskās dinamikas indekss

0,75

0,50

Slovēnija

EEI – ekoloģiskās dinamikas indekss

0,75

0,50

Spānija

CARLIT-BENTHOS

0,75

0,60

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Melnā jūra

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Apraksts |
| --- | --- |
| CW-BL1 | Mezohalīni, maza plūdmaiņu amplitūda (< 1 m), sekli, mēreni atklāti, jaukts substrāts |

Tips

Apraksts

CW-BL1

Mezohalīni, maza plūdmaiņu amplitūda (< 1 m), sekli, mēreni atklāti, jaukts substrāts

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

Bulgārija un Rumānija.

REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Fitoplanktons: biomasas indikatīvais parametrs

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

| Sezona | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Biomasas vērtības (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Ziema | 0,93 | 0,78 | 1 770 | 3 420 |
| Pavasaris | 0,93 | 0,78 | 3 515 | 5 690 |
| Vasara | 0,93 | 0,78 | 1 281 | 2 526 |
| Rudens | 0,93 | 0,78 | 1 840 | 3 640 |

Sezona

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Biomasas vērtības (mg/m3)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Ziema

0,93

0,78

1 770

3 420

Pavasaris

0,93

0,78

3 515

5 690

Vasara

0,93

0,78

1 281

2 526

Rudens

0,93

0,78

1 840

3 640

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts parametru ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Dalībvalstīm jāizmanto vismaz viens interkalibrētais parametrs (Šenona daudzveidības indekss H', AMBI, M-AMBI).

| Interkalibrētie valsts parametri | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Šenona daudzveidības indekss H' | 0,89 | 0,69 |
| AMBI | 0,83 | 0,53 |
| M-AMBI | 0,85 | 0,55 |

Interkalibrētie valsts parametri

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Šenona daudzveidības indekss H'

0,89

0,69

AMBI

0,83

0,53

M-AMBI

0,85

0,55

---

(1)  Plūdmaiņas zonā augošo jūraszāļu vērtības izsaka kā areāla zudumu standartplatībā.

---

10.12.2008

| 10.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAMIestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---