# Europos Sąjungos L 304/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 304 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. lapkričio 14d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 304

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. lapkričio 14d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos
   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1100/2008 dėl kontrolės, atliekamos valstybių narių pasienyje kelių ir vidaus vandenų transporto srityje, panaikinimo (Kodifikuota redakcija)
   (
  1
  ) | 63 |
| | * | 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai (Kodifikuota redakcija)
   (
  1
  ) | 70 |
| | * | 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 dėl metalinio gyvsidabrio ir tam tikrų gyvsidabrio junginių ir mišinių eksporto uždraudimo bei metalinio gyvsidabrio saugaus saugojimo
   (
  1
  ) | 75 |
| | * | 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1103/2008 dėl kai kurių teisės aktų, kuriems taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB. Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu. Trečioji dalis | 80 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos
   (
  1
  )

(
  1

1

*

2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1100/2008 dėl kontrolės, atliekamos valstybių narių pasienyje kelių ir vidaus vandenų transporto srityje, panaikinimo (Kodifikuota redakcija)
   (
  1
  )

(
  1

63

*

2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai (Kodifikuota redakcija)
   (
  1
  )

(
  1

70

*

2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 dėl metalinio gyvsidabrio ir tam tikrų gyvsidabrio junginių ir mišinių eksporto uždraudimo bei metalinio gyvsidabrio saugaus saugojimo
   (
  1
  )

(
  1

75

*

2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1103/2008 dėl kai kurių teisės aktų, kuriems taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB. Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu. Trečioji dalis

80

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pastaba skaitytojui (žr. antrąjį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pastaba skaitytojui (žr. antrąjį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 14.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1099/2008

2008 m. spalio 22 d.

dėl energetikos statistikos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),

kadangi:

| (1) | Siekiant stebėti įgyvendinamos energetikos politikos poveikį ir rezultatus, Bendrijai reikia laiku turėti tikslius duomenis apie energijos kiekius, jos formą, šaltinius, gamybą, tiekimą, transformavimą ir sunaudojimą. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant stebėti įgyvendinamos energetikos politikos poveikį ir rezultatus, Bendrijai reikia laiku turėti tikslius duomenis apie energijos kiekius, jos formą, šaltinius, gamybą, tiekimą, transformavimą ir sunaudojimą.

| (2) | Energetikos statistikoje tradiciškai pagrindinis dėmesys buvo skiriamas energijos pasiūlai ir iškastiniams energijos šaltiniams. Ateityje reikės daugiau žinių ir atidesnės stebėsenos galutinio energijos naudojimo, atsinaujinančios energijos ir branduolinės energijos srityse. |
| --- | --- |

(2)

Energetikos statistikoje tradiciškai pagrindinis dėmesys buvo skiriamas energijos pasiūlai ir iškastiniams energijos šaltiniams. Ateityje reikės daugiau žinių ir atidesnės stebėsenos galutinio energijos naudojimo, atsinaujinančios energijos ir branduolinės energijos srityse.

| (3) | Kad būtų galima įvertinti energijos naudojimo poveikį aplinkai, visų pirma kalbant apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, svarbu turėti tikslią naujausią informaciją apie energetiką. Šios informacijos reikalaujama 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo (2). |
| --- | --- |

(3)

Kad būtų galima įvertinti energijos naudojimo poveikį aplinkai, visų pirma kalbant apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, svarbu turėti tikslią naujausią informaciją apie energetiką. Šios informacijos reikalaujama 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo (2).

| (4) | 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/77/EB dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje (3) ir 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/8/EB dėl termofikacijos skatinimo, remiantis naudingosios šilumos paklausa vidaus energetikos rinkoje (4) valstybių narių reikalaujama teikti kiekybinius energetikos duomenis. Siekiant vykdyti šiose direktyvose numatytų tikslų siekimo stebėseną, reikalingi išsamūs naujausi energetikos duomenys. |
| --- | --- |

(4)

2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/77/EB dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje (3) ir 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/8/EB dėl termofikacijos skatinimo, remiantis naudingosios šilumos paklausa vidaus energetikos rinkoje (4) valstybių narių reikalaujama teikti kiekybinius energetikos duomenis. Siekiant vykdyti šiose direktyvose numatytų tikslų siekimo stebėseną, reikalingi išsamūs naujausi energetikos duomenys.

| (5) | 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (5), 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų (6) ir 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/32/EB, nustatančioje ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą (7), reikalaujama, kad valstybės narės teiktų kiekybinius energijos naudojimo duomenis. Siekiant stebėti tose direktyvose nustatytų tikslų siekimo pažangą, reikalingi išsamūs naujausi energetikos duomenys bei glaudesnė energetikos duomenų ir susijusių statistinių apklausų, pvz., gyventojų ir būstų surašymų, taip pat duomenų apie transportą, sąsaja. |
| --- | --- |

(5)

2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (5), 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų (6) ir 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/32/EB, nustatančioje ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą (7), reikalaujama, kad valstybės narės teiktų kiekybinius energijos naudojimo duomenis. Siekiant stebėti tose direktyvose nustatytų tikslų siekimo pažangą, reikalingi išsamūs naujausi energetikos duomenys bei glaudesnė energetikos duomenų ir susijusių statistinių apklausų, pvz., gyventojų ir būstų surašymų, taip pat duomenų apie transportą, sąsaja.

| (6) | Komisijos žaliosiose knygose – 2005 m. birželio 22 d. dėl energijos naudojimo efektyvumo ir 2006 m. kovo 8 d. dėl Europos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategijos, aptariamos ES energetikos politikos kryptys, kurioms įgyvendinti reikia ES energetikos statistinių duomenų, įskaitant siekį įkurti Europos energijos rinkos observatoriją. |
| --- | --- |

(6)

Komisijos žaliosiose knygose – 2005 m. birželio 22 d. dėl energijos naudojimo efektyvumo ir 2006 m. kovo 8 d. dėl Europos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategijos, aptariamos ES energetikos politikos kryptys, kurioms įgyvendinti reikia ES energetikos statistinių duomenų, įskaitant siekį įkurti Europos energijos rinkos observatoriją.

| (7) | Viešai prieinamam energetikos prognozių modeliui, kurį savo 2006 m. gruodžio 14 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos saugios, konkurencingos ir tvarios energetikos strategijos (8) ragino sukurti Europos Parlamentas, parengti būtini išsamūs naujausi duomenys apie energetiką. |
| --- | --- |

(7)

Viešai prieinamam energetikos prognozių modeliui, kurį savo 2006 m. gruodžio 14 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos saugios, konkurencingos ir tvarios energetikos strategijos (8) ragino sukurti Europos Parlamentas, parengti būtini išsamūs naujausi duomenys apie energetiką.

| (8) | Ateinančiais metais reikėtų skirti daugiau dėmesio svarbiausių kuro rūšių tiekimo saugumui, be to, siekiant numatyti ES veiksmus galimų tiekimo krizių atveju ir juos koordinuoti, reikalingi tikslesni ir laiku pateikiami duomenys ES lygmeniu. |
| --- | --- |

(8)

Ateinančiais metais reikėtų skirti daugiau dėmesio svarbiausių kuro rūšių tiekimo saugumui, be to, siekiant numatyti ES veiksmus galimų tiekimo krizių atveju ir juos koordinuoti, reikalingi tikslesni ir laiku pateikiami duomenys ES lygmeniu.

| (9) | Dėl energetikos rinkos liberalizavimo ir vis sudėtingesnės jos sandaros vis sunkiau laiku gauti patikimus energetikos duomenis, ypač dėl to, kad nėra tokių duomenų teikimą reglamentuojančios teisinės bazės. |
| --- | --- |

(9)

Dėl energetikos rinkos liberalizavimo ir vis sudėtingesnės jos sandaros vis sunkiau laiku gauti patikimus energetikos duomenis, ypač dėl to, kad nėra tokių duomenų teikimą reglamentuojančios teisinės bazės.

| (10) | Siekiant, kad naudojant energetikos statistikos sistemą būtų palengvinamas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių politinių sprendimų priėmimas ir būtų skatinamos viešos diskusijos dalyvaujant piliečiams, turi būti užtikrinamas šios sistemos skaidrumas, lankstumas, plėtros galimybės ir duomenų palyginamumas. Taigi netrukus turėtų būti įtraukta branduolinės energetikos statistika ir pateikti išsamesni duomenys apie atsinaujinančius energijos šaltinius. Taip pat svarstant energijos naudojimo efektyvumą būtų labai naudinga išsami statistika apie būstą ir transportą. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant, kad naudojant energetikos statistikos sistemą būtų palengvinamas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių politinių sprendimų priėmimas ir būtų skatinamos viešos diskusijos dalyvaujant piliečiams, turi būti užtikrinamas šios sistemos skaidrumas, lankstumas, plėtros galimybės ir duomenų palyginamumas. Taigi netrukus turėtų būti įtraukta branduolinės energetikos statistika ir pateikti išsamesni duomenys apie atsinaujinančius energijos šaltinius. Taip pat svarstant energijos naudojimo efektyvumą būtų labai naudinga išsami statistika apie būstą ir transportą.

| (11) | Bendrijos statistikos rengimas reglamentuojamas 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (9) išdėstytomis taisyklėmis. |
| --- | --- |

(11)

Bendrijos statistikos rengimas reglamentuojamas 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (9) išdėstytomis taisyklėmis.

| (12) | Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, būtent, sukurti bendros palyginamųjų energetikos statistinių duomenų rengimo, perdavimo, vertinimo ir platinimo Bendrijoje sistemos, ir juos būtų galima lengviau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali nustatyti priemones remdamasi subsidiarumo principu, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje išdėstytą proporcingumo principą šiomis priemonėmis nesiekiama daugiau nei yra būtina tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(12)

Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, būtent, sukurti bendros palyginamųjų energetikos statistinių duomenų rengimo, perdavimo, vertinimo ir platinimo Bendrijoje sistemos, ir juos būtų galima lengviau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali nustatyti priemones remdamasi subsidiarumo principu, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje išdėstytą proporcingumo principą šiomis priemonėmis nesiekiama daugiau nei yra būtina tam tikslui pasiekti.

| (13) | Rengdamos ir platindamos Bendrijos statistinius duomenis pagal šį reglamentą, nacionalinės ir Bendrijos statistikos institucijos turėtų atsižvelgti į Europos statistikos praktikos kodekse, kurį 2005 m. vasario 24 d. priėmė Statistikos programų komitetas, įsteigtas Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas (10), ir kuris buvo pridėtas prie Komisijos rekomendacijos dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės, išdėstytus principus. |
| --- | --- |

(13)

Rengdamos ir platindamos Bendrijos statistinius duomenis pagal šį reglamentą, nacionalinės ir Bendrijos statistikos institucijos turėtų atsižvelgti į Europos statistikos praktikos kodekse, kurį 2005 m. vasario 24 d. priėmė Statistikos programų komitetas, įsteigtas Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas (10), ir kuris buvo pridėtas prie Komisijos rekomendacijos dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės, išdėstytus principus.

| (14) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11). |
| --- | --- |

(14)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11).

| (15) | Visų pirma, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai keisti duomenų šaltinių, nacionalinės statistikos ir taikomų paaiškinimų ir sąvokų apibrėžimų bei perdavimo susitarimų sąrašą, o taip pat sudaryti ir keisti metinę branduolinės energijos statistiką, kai ji įtraukta, keisti atsinaujinančios energijos statistiką, kai ji įtraukta, ir sudaryti ir keisti galutinio energijos naudojimo statistiką. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jas papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(15)

Visų pirma, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai keisti duomenų šaltinių, nacionalinės statistikos ir taikomų paaiškinimų ir sąvokų apibrėžimų bei perdavimo susitarimų sąrašą, o taip pat sudaryti ir keisti metinę branduolinės energijos statistiką, kai ji įtraukta, keisti atsinaujinančios energijos statistiką, kai ji įtraukta, ir sudaryti ir keisti galutinio energijos naudojimo statistiką. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jas papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (16) | Būtina nustatyti tai, kad Komisija galėtų leisti valstybėms narėms taikyti išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas renkant tuos energetikos duomenis, dėl kurių respondentams tektų per didelė našta. Išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas turėtų būti leista taikyti tik gavus pagrindimą, kuriame aiškiai aptariama esama padėtis ir naštos dydis. Jų galiojimo laikotarpis turėtų būti kuo trumpesnis. |
| --- | --- |

(16)

Būtina nustatyti tai, kad Komisija galėtų leisti valstybėms narėms taikyti išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas renkant tuos energetikos duomenis, dėl kurių respondentams tektų per didelė našta. Išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas turėtų būti leista taikyti tik gavus pagrindimą, kuriame aiškiai aptariama esama padėtis ir naštos dydis. Jų galiojimo laikotarpis turėtų būti kuo trumpesnis.

| (17) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(17)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatoma bendra palyginamosios energetikos statistikos rengimo, perdavimo, vertinimo ir platinimo Bendrijoje sistema.

2.   Šis reglamentas taikomas susijusiems su energetikos produktais statistiniams duomenims ir jų suvestiniams rodikliams Bendrijoje.

2 straipsnis

Apibrėžimai

Šiame reglamente vartojami tokie apibrėžimai:

| a) | Bendrijos statistiniai duomenys – Bendrijos statistiniai duomenys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio pirmojoje įtraukoje; |
| --- | --- |

a)

Bendrijos statistiniai duomenys – Bendrijos statistiniai duomenys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio pirmojoje įtraukoje;

| b) | statistinių duomenų rengimas – statistinių duomenų rengimas, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio antrojoje įtraukoje; |
| --- | --- |

b)

statistinių duomenų rengimas – statistinių duomenų rengimas, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio antrojoje įtraukoje;

| c) | Komisija (Eurostatas) – Bendrijos institucija, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio ketvirtojoje įtraukoje; |
| --- | --- |

c)

Komisija (Eurostatas) – Bendrijos institucija, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio ketvirtojoje įtraukoje;

| d) | energetikos produktai – tai degusis kuras, šiluma, atsinaujinanti energija, elektros energija arba bet kokia kita energijos forma; |
| --- | --- |

d)

energetikos produktai – tai degusis kuras, šiluma, atsinaujinanti energija, elektros energija arba bet kokia kita energijos forma;

| e) | suvestiniai rodikliai – tai nacionaliniu lygiu sukaupti duomenys apie energetikos produktų perdirbimą ar naudojimą, būtent, apie gamybą, prekybą, atsargas, transformavimą, sunaudojimą, ir struktūriniai energetikos sistemos ypatumai, tokie kaip elektros gamybos instaliuotoji galia arba naftos produktų gamybos pajėgumas; |
| --- | --- |

e)

suvestiniai rodikliai – tai nacionaliniu lygiu sukaupti duomenys apie energetikos produktų perdirbimą ar naudojimą, būtent, apie gamybą, prekybą, atsargas, transformavimą, sunaudojimą, ir struktūriniai energetikos sistemos ypatumai, tokie kaip elektros gamybos instaliuotoji galia arba naftos produktų gamybos pajėgumas;

| f) | duomenų kokybė – toliau išvardyti statistikos kokybės aspektai: reikalingumas, tikslumas, savalaikiškumas ir punktualumas, prieinamumas ir aiškumas, palyginamumas, suderinamumas ir išsamumas. |
| --- | --- |

f)

duomenų kokybė – toliau išvardyti statistikos kokybės aspektai: reikalingumas, tikslumas, savalaikiškumas ir punktualumas, prieinamumas ir aiškumas, palyginamumas, suderinamumas ir išsamumas.

3 straipsnis

Duomenų šaltiniai

1.   Taikydamos sumažintos naštos respondentams ir administravimo supaprastinimo principus, valstybės narės iš toliau nurodytų šaltinių renka su energetikos produktais susijusius duomenis ir jų suvestinius rodiklius Bendrijoje:

| a) | specialūs statistiniai tyrimai, skirti pirminės ir transformuotos energijos gamintojams ir prekiautojams, energetikos produktų platintojams, transportuotojams, importuotojams ir eksportuotojams; |
| --- | --- |

a)

specialūs statistiniai tyrimai, skirti pirminės ir transformuotos energijos gamintojams ir prekiautojams, energetikos produktų platintojams, transportuotojams, importuotojams ir eksportuotojams;

| b) | kiti statistiniai tyrimai, skirti galutinės energijos vartotojams apdirbamosios gamybos, transporto ir kituose sektoriuose, įskaitant namų ūkius; |
| --- | --- |

b)

kiti statistiniai tyrimai, skirti galutinės energijos vartotojams apdirbamosios gamybos, transporto ir kituose sektoriuose, įskaitant namų ūkius;

| c) | kitos statistinio vertinimo procedūros arba kiti šaltiniai, įskaitant administracinius šaltinius, pvz., elektros ir dujų rinkas prižiūrinčias institucijas. |
| --- | --- |

c)

kitos statistinio vertinimo procedūros arba kiti šaltiniai, įskaitant administracinius šaltinius, pvz., elektros ir dujų rinkas prižiūrinčias institucijas.

2.   Valstybės narės nustato išsamias taisykles dėl nacionalinei statistikai (kaip nurodyta 4 straipsnyje) reikalingų įmonių ir iš kitų šaltinių teikiamų duomenų perdavimo.

3.   Duomenų šaltinių sąrašas gali būti keičiamas 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

4 straipsnis

Suvestiniai rodikliai, energetikos produktai ir nacionalinių statistinių duomenų perdavimo dažnumas

1.   Teiktini nacionaliniai statistiniai duomenys nurodomi prieduose. Jie perduodami tokiu dažnumu:

| a) | kasmet, energetikos statistiniai duomenys B priede; |
| --- | --- |

a)

kasmet, energetikos statistiniai duomenys B priede;

| b) | kas mėnesį, energetikos statistiniai duomenys C priede; |
| --- | --- |

b)

kas mėnesį, energetikos statistiniai duomenys C priede;

| c) | trumpalaikiai, kas mėnesį, energetikos statistiniai duomenys D priede. |
| --- | --- |

c)

trumpalaikiai, kas mėnesį, energetikos statistiniai duomenys D priede.

2.   Naudojamų techninio pobūdžio terminų paaiškinimai ar apibrėžimai pateikiami atskiruose prieduose, taip pat A priede (Terminų paaiškinimai).

3.   Teiktini duomenys ir jų paaiškinimai arba apibrėžimai gali būti keičiami 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

5 straipsnis

Perdavimas ir platinimas

1.   Komisijai (Eurostatui) valstybės narės teikia 4 straipsnyje nurodytus nacionalinius statistinius duomenis.

2.   Prieduose išdėstoma jų perdavimo tvarka, įskaitant taikomus terminus, nuo jų nukrypti leidžiančias nuostatas ir išimtis.

3.   Nacionalinių statistinių duomenų perdavimo procedūra gali būti keičiama 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

4.   Gavusi tinkamai pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija, laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros, gali leisti taikyti papildomas išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas dėl tų nacionalinių statistinių duomenų, kuriuos renkant respondentams tektų pernelyg didelė našta.

5.   Komisija (Eurostatas) skelbia metinę energetikos statistiką ne vėliau kaip antrųjų metų, einančių po ataskaitinio laikotarpio, sausio 31 d.

6 straipsnis

Kokybės įvertinimas ir ataskaitos

1.   Valstybės narės užtikrina perduotų duomenų kokybę.

2.   Turi būti imamasi visų įmanomų pastangų siekiant užtikrinti pagal B priedą teikiamų energetikos duomenų ir pagal 2005 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimą Nr. 2005/166/EB, nustatantį Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo taisykles (12), teikiamų duomenų suderinamumą.

3.   Taikant šį reglamentą perduodamų duomenų kokybė vertinama atsižvelgiant į šiuos kriterijus:

| a) | „reikalingumą“, reiškiantį statistikos atitikties esamiems ir galimiems vartotojų poreikiams laipsnį; |
| --- | --- |

a)

„reikalingumą“, reiškiantį statistikos atitikties esamiems ir galimiems vartotojų poreikiams laipsnį;

| b) | „tikslumą“, reiškiantį įverčių artumą nežinomoms tikrosioms reikšmėms; |
| --- | --- |

b)

„tikslumą“, reiškiantį įverčių artumą nežinomoms tikrosioms reikšmėms;

| c) | „savalaikiškumą“, reiškiantį trukmę tarp galimybės pasinaudoti informacija momento ir įvykio ar reiškinio, kurį ši informacija apibūdina; |
| --- | --- |

c)

„savalaikiškumą“, reiškiantį trukmę tarp galimybės pasinaudoti informacija momento ir įvykio ar reiškinio, kurį ši informacija apibūdina;

| d) | „punktualumą“, reiškiantį trukmę nuo duomenų paskelbimo datos iki datos, kada jie turėjo būti pateikti; |
| --- | --- |

d)

„punktualumą“, reiškiantį trukmę nuo duomenų paskelbimo datos iki datos, kada jie turėjo būti pateikti;

| e) | „prieinamumą“ ir „aiškumą“, reiškiančius sąlygas ir būdus, leidžiančius vartotojui gauti, naudoti ir aiškinti duomenis; |
| --- | --- |

e)

„prieinamumą“ ir „aiškumą“, reiškiančius sąlygas ir būdus, leidžiančius vartotojui gauti, naudoti ir aiškinti duomenis;

| f) | „palyginamumą“, reiškiantį galimybę palyginti statistinę informaciją laiko ir geografiniu aspektu, įvertinant taikomų sąvokų, metodų ir (arba) procedūrų skirtumus ir jų poveikį; |
| --- | --- |

f)

„palyginamumą“, reiškiantį galimybę palyginti statistinę informaciją laiko ir geografiniu aspektu, įvertinant taikomų sąvokų, metodų ir (arba) procedūrų skirtumus ir jų poveikį;

| g) | „suderinamumą“, reiškiantį galimybę duomenis jungti arba sieti įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms. |
| --- | --- |

g)

„suderinamumą“, reiškiantį galimybę duomenis jungti arba sieti įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms.

4.   Kas penkeri metai valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) ataskaitą, kurioje aptariama perduotų duomenų kokybė ir metodikos pokyčiai (jei jų buvo).

5.   Per šešis mėnesius nuo Komisijos (Eurostato) prašymo gavimo dienos, ir siekiant leisti jai įvertinti perduotų duomenų kokybę, valstybės narės siunčia Komisijai (Eurostatui) ataskaitą, kurioje pateikiama bet kokia svarbi informacija, susijusi su šio reglamento įgyvendinimu.

7 straipsnis

Atskaitos laikotarpis ir teikimo dažnumas

Valstybės narės renka visus šiame reglamente nurodytus duomenis nuo kalendorinių metų po šio reglamento priėmimo pradžios ir nuo to laiko perduoda šiuos duomenis 4 straipsnio 1 dalyje nustatytu dažnumu.

8 straipsnis

Metinė branduolinės energetikos statistika

Komisija (Eurostatas) bendradarbiaudama su ES branduolinės energetikos sektoriumi nustato metinius branduolinės energetikos statistikos duomenis, kurie skelbiami ir platinami nuo 2009 m. – pirmųjų atskaitinių metų, be kita ko, prireikus laikantis konfidencialumo, taip pat vengiant duomenų rinkimo dubliavimo, tuo pat metu užtikrinant žemas statistikos parengimo sąnaudas ir pagrįstą duomenų pateikimo naštą.

Sprendimas, kokius metinius branduolinės energetikos statistikos duomenis rinkti, priimamas ir gali būti keičiamas 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

9 straipsnis

Atsinaujinančios energijos statistika ir galutinio energijos naudojimo statistika

1.   Siekdama pagerinti atsinaujinančios energijos ir galutinio energijos naudojimo statistinių duomenų kokybę ir užtikrindama, kad jie būtų palyginami, aiškūs, išsamūs ir lankstūs, Komisija (Eurostatas) bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis:

| a) | peržiūri atsinaujinančios energijos statistinių duomenų rinkimo metodiką, siekiant, kad kasmet mažiausiomis sąnaudomis būtų parengiami papildomi, tinkami ir išsamūs statistiniai duomenys apie kiekvieną atsinaujinančios energijos šaltinį. Komisija (Eurostatas) parengtus statistinius duomenis pristato ir platina nuo 2010 m. (ataskaitinių metų); |
| --- | --- |

a)

peržiūri atsinaujinančios energijos statistinių duomenų rinkimo metodiką, siekiant, kad kasmet mažiausiomis sąnaudomis būtų parengiami papildomi, tinkami ir išsamūs statistiniai duomenys apie kiekvieną atsinaujinančios energijos šaltinį. Komisija (Eurostatas) parengtus statistinius duomenis pristato ir platina nuo 2010 m. (ataskaitinių metų);

| b) | peržiūri ir nustato nacionaliniu ir Bendrijos lygmeniu naudojamą statistikos duomenų apie galutinį energijos naudojimą parengimo metodiką (aptariant šaltinius, kintamuosius, kokybę, sąnaudas), remdamasi esamos padėties įvertinimu, atliktais tyrimais ir bandomaisiais galimybių tyrimais bei būsima naudos ir sąnaudų analize, be to, siekiant nustatyti rodiklius, kuriais būtų aprašomas galutinės energijos pasiskirstymas pagal sektorius ir pagrindinius naudojimo būdus, taip pat siekiant nuo 2012 m. (ataskaitinių metų) pamažu įtraukti šiuos naujus rodiklius į statistiką, įvertina bandomųjų tyrimų ir naudos ir sąnaudų analizės rezultatus. |
| --- | --- |

b)

peržiūri ir nustato nacionaliniu ir Bendrijos lygmeniu naudojamą statistikos duomenų apie galutinį energijos naudojimą parengimo metodiką (aptariant šaltinius, kintamuosius, kokybę, sąnaudas), remdamasi esamos padėties įvertinimu, atliktais tyrimais ir bandomaisiais galimybių tyrimais bei būsima naudos ir sąnaudų analize, be to, siekiant nustatyti rodiklius, kuriais būtų aprašomas galutinės energijos pasiskirstymas pagal sektorius ir pagrindinius naudojimo būdus, taip pat siekiant nuo 2012 m. (ataskaitinių metų) pamažu įtraukti šiuos naujus rodiklius į statistiką, įvertina bandomųjų tyrimų ir naudos ir sąnaudų analizės rezultatus.

2.   Sprendimas, kokius atsinaujinančios energijos statistikos duomenis rinkti, gali būti keičiamas 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

3.   Sprendimas, kokius galutinio energijos naudojimo statistikos duomenis rinkti, priimamas ir gali būti keičiamas 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

10 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos toliau išvardytos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jas papildant, patvirtinamos 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka:

| a) | duomenų šaltinių sąrašo pakeitimai (3 straipsnio 3 dalis); |
| --- | --- |

a)

duomenų šaltinių sąrašo pakeitimai (3 straipsnio 3 dalis);

| b) | nacionalinių statistinių duomenų ir jų paaiškinimų arba apibrėžimų pakeitimai (4 straipsnio 3 dalis); |
| --- | --- |

b)

nacionalinių statistinių duomenų ir jų paaiškinimų arba apibrėžimų pakeitimai (4 straipsnio 3 dalis);

| c) | perdavimo procedūros pakeitimai (5 straipsnio 3 dalis); |
| --- | --- |

c)

perdavimo procedūros pakeitimai (5 straipsnio 3 dalis);

| d) | metinės branduolinės energijos statistikos sudarymas ir keitimas (8 straipsnio 2 dalis); |
| --- | --- |

d)

metinės branduolinės energijos statistikos sudarymas ir keitimas (8 straipsnio 2 dalis);

| e) | atsinaujinančios energijos statistikos keitimas (9 straipsnio 2 dalis); |
| --- | --- |

e)

atsinaujinančios energijos statistikos keitimas (9 straipsnio 2 dalis);

| f) | galutinio energijos naudojimo statistikos sudarymas ir keitimas (9 straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

f)

galutinio energijos naudojimo statistikos sudarymas ir keitimas (9 straipsnio 3 dalis).

2.   Papildomos išimtys ir nukrypti leidžiančios nuostatos (5 straipsnio 4 dalis) nustatomos laikantis 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros.

3.   Dėmesį reikėtų skirti principui, kad papildomos išlaidos ir ataskaitų teikimo našta neviršytų pagrįstų ribų.

11 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Statistikos programų komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniuose išdėstyta reguliavimo tvarka, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas terminas – trys mėnesiai.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2008 m. spalio 22 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-P. JOUYET

---

(1)  2008 m. kovo 12 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  OL L 49, 2004 2 19, p. 1.

2

(3)  OL L 283, 2001 10 27, p. 33.

3

(4)  OL L 52, 2004 2 21, p. 50.

4

(5)  OL L 1, 2003 1 4, p. 65.

5

(6)  OL L 114, 2006 4 27, p. 64.

6

(7)  OL L 191, 2005 7 22, p. 29.

7

(8)  OL C 317 E, 2006 12 23, p. 876.

8

(9)  OL L 52, 1997 2 22, p. 1.

9

(10)  OL L 181, 1989 6 28, p. 47.

10

(11)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

11

(12)  OL L 55, 2005 3 1, p. 57.

12

---

A PRIEDAS

TERMINŲ PAAIŠKINIMAI

Šiame priede pateikiami kituose prieduose naudojamų terminų paaiškinimai arba apibrėžimai.

1.   GEOGRAFINĖS PASTABOS

Toliau nurodyti geografiniai apibrėžimai taikomi tik statistinės atskaitomybės tikslais.

| — | Australija, išskyrus užjūrio teritorijas. |
| --- | --- |

—

Australija, išskyrus užjūrio teritorijas.

| — | Danija, išskyrus Farerų salas ir Grenlandiją. |
| --- | --- |

—

Danija, išskyrus Farerų salas ir Grenlandiją.

| — | Prancūzija, įskaitant Monaką, tačiau išskyrus Prancūzijos užjūrio teritorijas: Gvadelupą, Martiniką, Gvianą, Reunioną, Sen Pjerą ir Mikeloną, Naująją Kaledoniją, Prancūzijos Polineziją, Voliso ir Futūnos salas, Majotą. |
| --- | --- |

—

Prancūzija, įskaitant Monaką, tačiau išskyrus Prancūzijos užjūrio teritorijas: Gvadelupą, Martiniką, Gvianą, Reunioną, Sen Pjerą ir Mikeloną, Naująją Kaledoniją, Prancūzijos Polineziją, Voliso ir Futūnos salas, Majotą.

| — | Italija, įskaitant San Mariną ir Vatikaną. |
| --- | --- |

—

Italija, įskaitant San Mariną ir Vatikaną.

| — | Japonija, įskaitant Okinavą. |
| --- | --- |

—

Japonija, įskaitant Okinavą.

| — | Nyderlandai, išskyrus Surinamą ir Nyderlandų Antilų salas. |
| --- | --- |

—

Nyderlandai, išskyrus Surinamą ir Nyderlandų Antilų salas.

| — | Portugalija, įskaitant Azorus ir Madeirą. |
| --- | --- |

—

Portugalija, įskaitant Azorus ir Madeirą.

| — | Ispanija, įskaitant Kanarų salas, Balearų salas ir Seutą bei Melilją. |
| --- | --- |

—

Ispanija, įskaitant Kanarų salas, Balearų salas ir Seutą bei Melilją.

| — | Šveicarija, neįskaitant Lichtenšteino. |
| --- | --- |

—

Šveicarija, neįskaitant Lichtenšteino.

| — | Jungtinės Valstijos: 50 valstijų, Kolumbijos apygarda, JAV Mergelių salos, Puerto Rikas ir Guamas. |
| --- | --- |

—

Jungtinės Valstijos: 50 valstijų, Kolumbijos apygarda, JAV Mergelių salos, Puerto Rikas ir Guamas.

2.   SUVESTINIAI RODIKLIAI

Gamintojai klasifikuojami pagal gamybos tikslą:

| — | Gamintojai, pagrindinė veikla: privačios ir valstybei priklausančios įmonės, kurių pagrindinė veikla – elektros energijos ir (arba) šilumos, skirtos parduoti trečiosioms šalims, gamyba. |
| --- | --- |

—

Gamintojai, pagrindinė veikla: privačios ir valstybei priklausančios įmonės, kurių pagrindinė veikla – elektros energijos ir (arba) šilumos, skirtos parduoti trečiosioms šalims, gamyba.

| — | Gamintojai, savoms reikmėms: privačios ir valstybei priklausančios įmonės, gaminančios elektros energiją ir (arba) šilumą visiškai arba iš dalies savo pačių reikmėms ir ši veikla tik palaiko jų pirminę veiklą. |
| --- | --- |

—

Gamintojai, savoms reikmėms: privačios ir valstybei priklausančios įmonės, gaminančios elektros energiją ir (arba) šilumą visiškai arba iš dalies savo pačių reikmėms ir ši veikla tik palaiko jų pirminę veiklą.

Pastaba. Įsigaliojus patikslintam NACE klasifikatoriui, Komisija gali toliau aiškinti terminus pagal 11 straipsnio 2 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu papildydama atitinkamomis NACE nuorodomis.

2.1.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

| Gamyba ir (arba) vietos gamyba
  Išgauto ar pagaminto kuro kiekiai, apskaičiuoti po inertinės medžiagos pašalinimo operacijos. Gamyba apima gamintojo gamybos procese sunaudotą kiekį (pvz., šildymui ar įrangos ir pagalbinių įrenginių eksploatavimui) bei kitiems gamintojams patiektą energiją transformavimui ar kitoms reikmėms.
  Vietos gamyba reiškia: gamyba iš susijusios valstybės išteklių. |
| --- |
| Importas ir (arba) eksportas
  Geografiniai apibrėžimai pateikiami „Geografinių pastabų“ skirsnyje.
  Jei kitaip nenurodyta, „importas“ siejamas su pirmine kilmės šalimi (šalis, kurioje energetikos produktas buvo pagamintas) ir skirtas naudoti kitoje šalyje, o „eksportas“ – su pagaminto energetikos produkto galutinio naudojimo šalimi.
  Kiekiai laikomi importuotais arba eksportuotais, kai kertamos šalies politinės sienos, neatsižvelgiant į tai, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne.
  Jei negalima nurodyti kilmės arba paskirties, galima naudoti „Kita“.
  Statistinių skirtumų gali atsirasti, jei remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, turimi tik viso importo ir eksporto duomenys, o geografinis suskirstymas yra grindžiamas skirtingu tyrimu, šaltiniu ar sąvoka. Tokiu atveju skiltyje „Kita“ reikia įrašyti skirtumus. |
| Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas
  Į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie naudojami tarptautinei laivybai, pristatyto kuro kiekiai. Tarptautinė laivyba gali būti vykdoma jūroje, vidaus ežeruose ir vandens keliuose, taip pat pakrantės vandenyse. Neįtraukiama:






  — | naudojimas vidaus laivybai naudojamuose laivuose. Skirstymas į vidaus ar tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava arba valstybe, kuriai jis priklauso, |

Gamyba ir (arba) vietos gamyba

Išgauto ar pagaminto kuro kiekiai, apskaičiuoti po inertinės medžiagos pašalinimo operacijos. Gamyba apima gamintojo gamybos procese sunaudotą kiekį (pvz., šildymui ar įrangos ir pagalbinių įrenginių eksploatavimui) bei kitiems gamintojams patiektą energiją transformavimui ar kitoms reikmėms.

Vietos gamyba reiškia: gamyba iš susijusios valstybės išteklių.

Importas ir (arba) eksportas

Geografiniai apibrėžimai pateikiami „Geografinių pastabų“ skirsnyje.

Jei kitaip nenurodyta, „importas“ siejamas su pirmine kilmės šalimi (šalis, kurioje energetikos produktas buvo pagamintas) ir skirtas naudoti kitoje šalyje, o „eksportas“ – su pagaminto energetikos produkto galutinio naudojimo šalimi.

Kiekiai laikomi importuotais arba eksportuotais, kai kertamos šalies politinės sienos, neatsižvelgiant į tai, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne.

Jei negalima nurodyti kilmės arba paskirties, galima naudoti „Kita“.

Statistinių skirtumų gali atsirasti, jei remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, turimi tik viso importo ir eksporto duomenys, o geografinis suskirstymas yra grindžiamas skirtingu tyrimu, šaltiniu ar sąvoka. Tokiu atveju skiltyje „Kita“ reikia įrašyti skirtumus.

Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

Į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie naudojami tarptautinei laivybai, pristatyto kuro kiekiai. Tarptautinė laivyba gali būti vykdoma jūroje, vidaus ežeruose ir vandens keliuose, taip pat pakrantės vandenyse. Neįtraukiama:

—

naudojimas vidaus laivybai naudojamuose laivuose. Skirstymas į vidaus ar tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava arba valstybe, kuriai jis priklauso,

| — | naudojimas žvejybos laivuose, |
| --- | --- |

—

naudojimas žvejybos laivuose,

| — | naudojimas karinėse pajėgose. |
| --- | --- |

—

naudojimas karinėse pajėgose.

Atsargų pasikeitimai

Nacionalinėje teritorijoje turimų atsargų lygio metų pradžioje ir atsargų lygio metų pabaigoje skirtumas.

Bendrasis sunaudojimas (apskaičiuotas)

Apskaičiuotoji vertė, apibrėžta kaip:

Vietos gamyba + Iš kitų šaltinių + Importas – Eksportas – Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas + Atsargų pasikeitimai

Bendrasis sunaudojimas (faktinis)

Galutinio naudojimo sektorių tyrimuose faktiškai užfiksuotas kiekis.

Statistiniai skirtumai

Apskaičiuotoji vertė, apibrėžta kaip:

Apskaičiuotas bendrasis sunaudojimas – faktinis bendrasis sunaudojimas.

Apima galutinių vartotojų atsargų pasikeitimus, kai to negalima nurodyti prie „Atsargų pasikeitimų“.

Turėtų būti nurodytos bet kokių didesnių skirtumų priežastys.

Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

Elektros energijai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

Kuras, naudojamas turinčiose bent vieną mišrų šilumos ir elektros energijos (CHP) gamybos bloką įmonėse, nurodomas skiltyje: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės.

Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

Elektros energijai ir šilumai pagaminti sunaudotas kuro kiekis.

Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

Šilumai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

Elektros energijai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

Kuras, naudojamas turinčiose bent vieną mišrų šilumos ir elektros energijos (CHP) gamybos bloką įmonėse, įrašomas skiltyje: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės.

Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

Kuro kiekis, atitinkantis pagamintos elektros energijos ir parduotos šilumos kiekį.

Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

Kuro kiekis, atitinkantis parduotos šilumos kiekį.

Akmens anglių briketų gamyklos

Kurui gaminti sunaudotas kiekis.

Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kiekis turėtų būti nurodomas ne čia, o kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Kokso krosnys

Kokso krosnyse sunaudotas kiekis.

Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kiekis turėtų būti nurodomas ne čia, o kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

Lignito arba rusvųjų anglių kiekis, sunaudotas rusvųjų anglių briketams (BKB) gaminti, arba durpių kiekis, sunaudotas durpių briketams (PB) gaminti.

Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kiekis turėtų būti rašomas ne čia, o kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Dujų gamyklos

Dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose dujoms gaminti sunaudotas kiekis.

Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis neturėtų būti įtraukiamas čia, o pateikiamas kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Aukštakrosnės

Aukštakrosnėse transformuojamų koksinių akmens anglių ir (arba) bituminių akmens anglių (paprastai vadinamų PCI) bei kokso krosnių kokso kiekiai.

Aukštakrosnių šildymui ir eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis (pvz., aukštakrosnių dujų) neturėtų būti įtraukiamas čia, o pateikiamas kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Akmens anglių suskystinimas

Sintetinei alyvai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

Naftos perdirbimo gamyklos

Naftos produktams gaminti sunaudotas kiekis.

Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis neturėtų būti nurodomas čia, o pateikiamas kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Kitur nenurodyta – Transformavimas

Kitur nenurodytai transformavimo veiklai sunaudotas kiekis. Tokiu atveju ataskaitoje turėtų būti paaiškinta tai, kas įtraukta šioje antraštinėje dalyje.

2.2.   Energetikos sektorius ir galutinis naudojimas

| Visas energetikos sektorius
  Energetikos pramonėje sunaudotas kiekis gavybai (kasyba, naftos ir dujų gavyba) arba transformavimo veiklą vykdančių įmonių veikimui palaikyti.
  Neįtraukiamas į kitą energijos formą transformuoto kuro kiekis (kuris turėtų būti nurodomas Transformavimo sektoriuje) arba kuro kiekis, sunaudotas naftos, dujų ir anglies suspensijos vamzdynų eksploatavimui (kuris turėtų būti nurodomas Transporto sektoriuje).
  Priklauso cheminių medžiagų atominiam branduolio dalijimuisi ir branduolių sintezei ir šių procesų produktų gamyba. |
| --- |
| Elektros energijos, mišrios šilumos bei elektros energijos ir šilumos gamybos įmonės
  Kaip energija elektros energijos, mišriose šilumos bei elektros energijos (CHP) ir šilumos gamybos įmonėse sunaudotas kiekis. |
| Akmens anglių šachtos
  Kaip energija anglių gavybai ir sodrinimui anglių kasybos pramonėje sunaudotas kiekis.
  Sudegintos šachtų viršuje esančiose elektrinėse anglys turėtų būti pateikiamos Transformavimo sektoriuje. |
| Akmens anglių briketų gamyklos
  Kaip energija akmens anglių briketų gamyklose sunaudotas kiekis. |
| Kokso krosnys
  Kaip energija kokso gamyklose sunaudotas kiekis. |
| Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos
  Kaip energija rusvųjų anglių briketų (BKP) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklose sunaudotas kiekis. |
| Dujų gamyklos ir (arba) dujinimo gamyklos
  Kaip energija dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose sunaudotas kiekis. |
| Aukštakrosnės
  Kaip energija aukštakrosnėse sunaudotas kiekis. |
| Akmens anglių suskystinimas
  Kaip energija akmens anglių suskystinimo gamyklose sunaudotas kiekis. |
| Naftos perdirbimo gamyklos
  Kaip energija naftos perdirbimo gamyklose sunaudotas kiekis. |
| Naftos ir dujų gavyba
  Kaip kuras naftos ir dujų gavybos procese ir gamtinių dujų perdirbimo įmonėse sunaudotas kiekis.
  Neįtraukiami vamzdynų nuostoliai (pateikiami kaip paskirstymo nuostoliai) ir vamzdynų eksploatavimui sunaudotas energijos kiekis (pateikiamas transporto sektoriuje). |
| Bendras galutinis sunaudojimas
  apibrėžiamas (skaičiuojamas) kaip:
  = Bendras naudojimas ne energetikos reikmėms + Galutinis energijos sunaudojimas (Pramonė + Transportas + Kiti sektoriai)
  Neįtraukiama: transformavimui patiektas kiekis, energijos gamybos pramonėje sunaudotas kiekis ir paskirstymo nuostoliai. |
| Naudojimas ne energetikos reikmėms
  Kaip žaliavos įvairiuose sektoriuose naudojami energetikos produktai; t. t. nėra naudojami kaip kuras ar transformuojami į kitą kurą. |

Visas energetikos sektorius

Energetikos pramonėje sunaudotas kiekis gavybai (kasyba, naftos ir dujų gavyba) arba transformavimo veiklą vykdančių įmonių veikimui palaikyti.

Neįtraukiamas į kitą energijos formą transformuoto kuro kiekis (kuris turėtų būti nurodomas Transformavimo sektoriuje) arba kuro kiekis, sunaudotas naftos, dujų ir anglies suspensijos vamzdynų eksploatavimui (kuris turėtų būti nurodomas Transporto sektoriuje).

Priklauso cheminių medžiagų atominiam branduolio dalijimuisi ir branduolių sintezei ir šių procesų produktų gamyba.

Elektros energijos, mišrios šilumos bei elektros energijos ir šilumos gamybos įmonės

Kaip energija elektros energijos, mišriose šilumos bei elektros energijos (CHP) ir šilumos gamybos įmonėse sunaudotas kiekis.

Akmens anglių šachtos

Kaip energija anglių gavybai ir sodrinimui anglių kasybos pramonėje sunaudotas kiekis.

Sudegintos šachtų viršuje esančiose elektrinėse anglys turėtų būti pateikiamos Transformavimo sektoriuje.

Akmens anglių briketų gamyklos

Kaip energija akmens anglių briketų gamyklose sunaudotas kiekis.

Kokso krosnys

Kaip energija kokso gamyklose sunaudotas kiekis.

Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

Kaip energija rusvųjų anglių briketų (BKP) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklose sunaudotas kiekis.

Dujų gamyklos ir (arba) dujinimo gamyklos

Kaip energija dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose sunaudotas kiekis.

Aukštakrosnės

Kaip energija aukštakrosnėse sunaudotas kiekis.

Akmens anglių suskystinimas

Kaip energija akmens anglių suskystinimo gamyklose sunaudotas kiekis.

Naftos perdirbimo gamyklos

Kaip energija naftos perdirbimo gamyklose sunaudotas kiekis.

Naftos ir dujų gavyba

Kaip kuras naftos ir dujų gavybos procese ir gamtinių dujų perdirbimo įmonėse sunaudotas kiekis.

Neįtraukiami vamzdynų nuostoliai (pateikiami kaip paskirstymo nuostoliai) ir vamzdynų eksploatavimui sunaudotas energijos kiekis (pateikiamas transporto sektoriuje).

Bendras galutinis sunaudojimas

apibrėžiamas (skaičiuojamas) kaip:

= Bendras naudojimas ne energetikos reikmėms + Galutinis energijos sunaudojimas (Pramonė + Transportas + Kiti sektoriai)

Neįtraukiama: transformavimui patiektas kiekis, energijos gamybos pramonėje sunaudotas kiekis ir paskirstymo nuostoliai.

Naudojimas ne energetikos reikmėms

Kaip žaliavos įvairiuose sektoriuose naudojami energetikos produktai; t. t. nėra naudojami kaip kuras ar transformuojami į kitą kurą.

2.3.   Galutinio energijos naudojimo specifikacija

| Galutinis energijos sunaudojimas
  Bendras energijos sunaudojimas pramonės, transporto ir kituose sektoriuose. |
| --- |
| Pramonės sektorius
  Tai susiję su pramonės įmonės pirminei veiklai sunaudotu kuro kiekiu.
  Tik šilumos arba mišrioms šilumos ir elektros energijos (CHP) gamybos įmonėms: tik pačioje įmonėje sunaudojamos šilumos gamybai sunaudotas kuro kiekis. Parduodamos šilumos gamybai ir elektros energijos gamybai sunaudotas kuro kiekis turėtų būti nurodytas prie atitinkamo transformavimo sektoriaus. |
| Geležies ir plieno |
| Chemijos (įskaitant naftos chemijos)
  Chemijos ir naftos chemijos pramonės šakos |
| Spalvotųjų metalų
  Spalvotųjų metalų pramonė |
| Nemetalų mineralų
  Stiklo, keramikos, cemento ir kitų statybinių medžiagų gamybos pramonės šakos |
| Transporto įrangos
  Su transporto priemonėse naudojamos įrangos gamyba susijusios pramonės šakos |
| Mašinų
  Metalo gaminių, mašinų ir įrangos, išskyrus transporto įrangą |
| Kasybos ir karjerų eksploatavimo
  Neįtraukiamos energijos gamybos pramonės šakos |
| Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo
  Apima įrašytų laikmenų gamybą |
| Medienos bei medienos gaminių (išskyrus plaušieną ir popierių) |
| Statybos |
| Tekstilės ir odos |
| Kitur nenurodyta – Pramonė
  Pirmesniuose sektoriuose nenurodytas sunaudojimas. |
| Transporto sektorius
  Vykdant visas transporto veiklos rūšis sunaudota energija, neatsižvelgiant į ekonominį sektorių, kuriame vykdoma veikla. |
| Transporto sektorius – Geležinkeliai
  Visas sunaudojimas traukinių eismo srityje, įskaitant pramonės reikmėms naudojamus geležinkelius. |
| Transporto sektorius – Vidaus laivyba
  Į su bet kurios šalies vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie nenaudojami tarptautinei laivybai, pristatytas kiekis (žr. Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas). Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava ar valstybe, kuriai jis priklauso. |
| Transporto sektorius – Keliai
  Kelių transporto priemonių sunaudotas kiekis.
  Apima žemės ūkio transporto priemonių keliuose sunaudotą kurą ir kelių transporto priemonių tepalus.
  Neįtraukiama stacionarių variklių naudojama energija (žr. „Kiti sektoriai“), traktorių ne keliuose naudojama energija (žr. „Žemės ūkis“), transporto priemonių karinėms reikmėms naudojama energija (žr. „Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta“), kelių dangai naudojamas bitumas ir statybvietėse naudojamų variklių sunaudota energija (žr. „Pramonės pasektorius – Statyba“). |
| Transporto sektorius – Vamzdynų transportas
  Kaip energija vamzdynų, kuriais transportuojamos dujos, skysčiai, suspensijos ir kitos prekės, eksploatavimui sunaudotas kiekis.
  Apima siurblinėms ir vamzdynų priežiūrai sunaudotą energiją.
  Neįtraukiama gamtinių arba pagamintų dujų, karšto vandens ar garo iš platintojo galutiniams vartotojams skirstymui vamzdynais sunaudota energija (pateikiama energetikos sektoriuje), galutiniam energijos tiekimui namų ūkiams, pramoniniams, komerciniams ir kitiems vartotojams sunaudota energija (įtraukiama į Komercines ir viešąsias paslaugas) ir netekimai, patirti transportuojant iš platintojo galutiniams vartotojams (pateikiami kaip skirstymo nuostoliai). |
| Transporto sektorius – Tarptautinė aviacija
  Tarptautinei aviacijai naudojamiems orlaiviams pristatyto aviacinio kuro kiekis. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamos orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė.
  Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (pateikiamas „Transporto sektorius – Kitur nenurodyta“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (pateikiamas „Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta“). |
| Transporto sektorius – Vidaus aviacija
  Vidaus aviacijai naudojamiems orlaiviams (komerciniams, privatiems, žemės ūkio paskirties ir kt.) pristatyto aviacinio kuro kiekis.
  Įtraukiamas ne skraidymui sunaudotas kuras, pvz., stendiniam variklių bandymui. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamus orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė.
  Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (pateikiamas „Transporto sektorius – Kitur nenurodyta“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (pateikiamas „Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta“). |
| Transporto sektorius – Kitur nenurodyta
  Kitur nenurodytoms transporto veiklos rūšims vykdyti sunaudotas kiekis.
  Apima oro bendrovių kelių transporto priemonių sunaudotą kurą ir uostuose laivų krautuvų, įvairių rūšių kranų sunaudotą kurą.
  Pateikiama tai, kas nurodyta antraštinėje dalyje. |
| Kiti sektoriai
  Konkrečiai nepaminėti arba nepriklausantys energetikos, pramonės ar transporto sritims sektoriai. |
| Kiti sektoriai – Komercinės ir viešosios paslaugos
  Valstybiniame ir privačiame sektoriuje veikiančių įmonių ir įstaigų sunaudotas kuras. |
| Kiti sektoriai – Gyvenamasis
  Nurodomas visų namų ūkių, įskaitant „namų ūkius, samdančius namų ūkio darbininkus“, sunaudotas kuras. |
| Kiti sektoriai – Žemės ir (arba) miškų ūkio
  Vartotojų, suskirstytų pagal žemės ūkio, medžioklės ir miškininkystės sektorius, sunaudotas kuras. |
| Kiti sektoriai – Žvejybos
  Vidaus vandenų, pakrantės ir gelminei žvejybai pristatytas kuras. Žvejyba turėtų apimti į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie šalyje papildė savo kuro atsargas, pristatytą kurą ir žvejybos pramonėje sunaudotą energiją. |
| Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta
  Šios veiklos rūšys kitur nenurodytos. Šiai kategorijai priklauso karinėms reikmėms mobiliosioms ir stacionariosioms priemonėms naudojamas kuras (pvz., laivuose, orlaiviuose, keliuose ir kareivinėse naudojama energija) neatsižvelgiant į tai, ar kuras pristatytas tos ar kitos šalies kariškiams. Jei taip, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas nurodyta šioje antraštinėje dalyje. |

Galutinis energijos sunaudojimas

Bendras energijos sunaudojimas pramonės, transporto ir kituose sektoriuose.

Pramonės sektorius

Tai susiję su pramonės įmonės pirminei veiklai sunaudotu kuro kiekiu.

Tik šilumos arba mišrioms šilumos ir elektros energijos (CHP) gamybos įmonėms: tik pačioje įmonėje sunaudojamos šilumos gamybai sunaudotas kuro kiekis. Parduodamos šilumos gamybai ir elektros energijos gamybai sunaudotas kuro kiekis turėtų būti nurodytas prie atitinkamo transformavimo sektoriaus.

Geležies ir plieno

Chemijos (įskaitant naftos chemijos)

Chemijos ir naftos chemijos pramonės šakos

Spalvotųjų metalų

Spalvotųjų metalų pramonė

Nemetalų mineralų

Stiklo, keramikos, cemento ir kitų statybinių medžiagų gamybos pramonės šakos

Transporto įrangos

Su transporto priemonėse naudojamos įrangos gamyba susijusios pramonės šakos

Mašinų

Metalo gaminių, mašinų ir įrangos, išskyrus transporto įrangą

Kasybos ir karjerų eksploatavimo

Neįtraukiamos energijos gamybos pramonės šakos

Maisto produktų, gėrimų ir tabako

Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

Apima įrašytų laikmenų gamybą

Medienos bei medienos gaminių (išskyrus plaušieną ir popierių)

Statybos

Tekstilės ir odos

Kitur nenurodyta – Pramonė

Pirmesniuose sektoriuose nenurodytas sunaudojimas.

Transporto sektorius

Vykdant visas transporto veiklos rūšis sunaudota energija, neatsižvelgiant į ekonominį sektorių, kuriame vykdoma veikla.

Transporto sektorius – Geležinkeliai

Visas sunaudojimas traukinių eismo srityje, įskaitant pramonės reikmėms naudojamus geležinkelius.

Transporto sektorius – Vidaus laivyba

Į su bet kurios šalies vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie nenaudojami tarptautinei laivybai, pristatytas kiekis (žr. Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas). Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava ar valstybe, kuriai jis priklauso.

Transporto sektorius – Keliai

Kelių transporto priemonių sunaudotas kiekis.

Apima žemės ūkio transporto priemonių keliuose sunaudotą kurą ir kelių transporto priemonių tepalus.

Neįtraukiama stacionarių variklių naudojama energija (žr. „Kiti sektoriai“), traktorių ne keliuose naudojama energija (žr. „Žemės ūkis“), transporto priemonių karinėms reikmėms naudojama energija (žr. „Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta“), kelių dangai naudojamas bitumas ir statybvietėse naudojamų variklių sunaudota energija (žr. „Pramonės pasektorius – Statyba“).

Transporto sektorius – Vamzdynų transportas

Kaip energija vamzdynų, kuriais transportuojamos dujos, skysčiai, suspensijos ir kitos prekės, eksploatavimui sunaudotas kiekis.

Apima siurblinėms ir vamzdynų priežiūrai sunaudotą energiją.

Neįtraukiama gamtinių arba pagamintų dujų, karšto vandens ar garo iš platintojo galutiniams vartotojams skirstymui vamzdynais sunaudota energija (pateikiama energetikos sektoriuje), galutiniam energijos tiekimui namų ūkiams, pramoniniams, komerciniams ir kitiems vartotojams sunaudota energija (įtraukiama į Komercines ir viešąsias paslaugas) ir netekimai, patirti transportuojant iš platintojo galutiniams vartotojams (pateikiami kaip skirstymo nuostoliai).

Transporto sektorius – Tarptautinė aviacija

Tarptautinei aviacijai naudojamiems orlaiviams pristatyto aviacinio kuro kiekis. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamos orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė.

Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (pateikiamas „Transporto sektorius – Kitur nenurodyta“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (pateikiamas „Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta“).

Transporto sektorius – Vidaus aviacija

Vidaus aviacijai naudojamiems orlaiviams (komerciniams, privatiems, žemės ūkio paskirties ir kt.) pristatyto aviacinio kuro kiekis.

Įtraukiamas ne skraidymui sunaudotas kuras, pvz., stendiniam variklių bandymui. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamus orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė.

Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (pateikiamas „Transporto sektorius – Kitur nenurodyta“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (pateikiamas „Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta“).

Transporto sektorius – Kitur nenurodyta

Kitur nenurodytoms transporto veiklos rūšims vykdyti sunaudotas kiekis.

Apima oro bendrovių kelių transporto priemonių sunaudotą kurą ir uostuose laivų krautuvų, įvairių rūšių kranų sunaudotą kurą.

Pateikiama tai, kas nurodyta antraštinėje dalyje.

Kiti sektoriai

Konkrečiai nepaminėti arba nepriklausantys energetikos, pramonės ar transporto sritims sektoriai.

Kiti sektoriai – Komercinės ir viešosios paslaugos

Valstybiniame ir privačiame sektoriuje veikiančių įmonių ir įstaigų sunaudotas kuras.

Kiti sektoriai – Gyvenamasis

Nurodomas visų namų ūkių, įskaitant „namų ūkius, samdančius namų ūkio darbininkus“, sunaudotas kuras.

Kiti sektoriai – Žemės ir (arba) miškų ūkio

Vartotojų, suskirstytų pagal žemės ūkio, medžioklės ir miškininkystės sektorius, sunaudotas kuras.

Kiti sektoriai – Žvejybos

Vidaus vandenų, pakrantės ir gelminei žvejybai pristatytas kuras. Žvejyba turėtų apimti į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie šalyje papildė savo kuro atsargas, pristatytą kurą ir žvejybos pramonėje sunaudotą energiją.

Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta

Šios veiklos rūšys kitur nenurodytos. Šiai kategorijai priklauso karinėms reikmėms mobiliosioms ir stacionariosioms priemonėms naudojamas kuras (pvz., laivuose, orlaiviuose, keliuose ir kareivinėse naudojama energija) neatsižvelgiant į tai, ar kuras pristatytas tos ar kitos šalies kariškiams. Jei taip, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas nurodyta šioje antraštinėje dalyje.

3.   KITI TERMINAI

Šios santrumpos reiškia:

| — | TML: tetrametilšvinas |
| --- | --- |

—

TML: tetrametilšvinas

| — | TEL: tetraetilšvinas |
| --- | --- |

—

TEL: tetraetilšvinas

| — | SBP: konkreti virimo temperatūra |
| --- | --- |

—

SBP: konkreti virimo temperatūra

| — | LPG: suskystintos naftos dujos |
| --- | --- |

—

LPG: suskystintos naftos dujos

| — | NGL: gamtiniai dujų kondensatai |
| --- | --- |

—

NGL: gamtiniai dujų kondensatai

| — | LNG: suskystintos gamtinės dujos |
| --- | --- |

—

LNG: suskystintos gamtinės dujos

| — | CNG: suslėgtos gamtinės dujos. |
| --- | --- |

—

CNG: suslėgtos gamtinės dujos.

---

B PRIEDAS

METINĖ ENERGETIKOS STATISTIKA

Šiame priede apibūdinama kasmet renkamų energetikos statistinių duomenų apimtis, matavimo vienetai, ataskaitinis laikotarpis, dažnumas, galutinis terminas ir perdavimo būdai.

A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šiame priede, paaiškinimai.

1.   KIETASIS IŠKASTINIS KURAS IR PAGAMINTOS DUJOS

1.1.   Susiję energetikos produktai

Jei kitaip nenurodyta, duomenys renkami apie visus toliau išvardytus energetikos produktus:

| Energetikos produktas | Apibrėžimas |
| --- | --- |
| 1. | Antracitas |

Energetikos produktas

Apibrėžimas

1.

Antracitas

Daugiausia anglies turinčios akmens anglys, naudojamos pramonės ir gyventojų reikmėms. Paprastai jo sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis neviršija 10 % bei yra didelis anglies kiekis (nustatytas anglies kiekis apie 90 %). Jo aukštutinė degimo šiluma yra didesnė nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai.

| 2. | Koksinės akmens anglys |
| --- | --- |

2.

Koksinės akmens anglys

Bituminės akmens anglys, kurių kokybė yra tokia, kad galima pagaminti tinkamą naudoti aukštakrosnėse koksą. Jų aukštutinė degimo šiluma yra didesnė nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai.

| 3. | Kitos bituminės akmens anglys
  (Dujinės akmens anglys) |
| --- | --- |

3.

Kitos bituminės akmens anglys

(Dujinės akmens anglys)

Garui gaminti naudojamos akmens anglys; apima visas bitumines akmens anglis, kurios nepriskiriamos nei prie koksinių akmens anglių, nei prie antracito. Joms būdingas didesnis lakiųjų medžiagų kiekis, palyginti su antracitu (daugiau nei 10 %) ir mažesnis anglies kiekis (nustatytas anglies kiekis mažiau nei 90 %). Jų aukštutinė degimo šiluma yra didesnė nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai. Jei bituminės akmens anglys naudojamos kokso krosnyse, jos nurodomos kaip koksinės akmens anglys.

| 4. | Subbituminės akmens anglys |
| --- | --- |

4.

Subbituminės akmens anglys

Reiškia nesukepančiąsias anglis, kurių aukštutinė degimo šiluma yra nuo 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) iki 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) ir kurių sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis yra didesnis kaip 31 % skaičiuojant sausam produktui be mineralinių medžiagų.

| 5. | Lignitas arba rusvosios anglys |
| --- | --- |

5.

Lignitas arba rusvosios anglys

Nesukepančiosios anglys, kurių aukštutinė degimo šiluma yra mažesnė kaip 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) ir kurių sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis yra didesnis kaip 31 % skaičiuojant sausam produktui be mineralinių medžiagų.

Šioje kategorijoje turėtų būti nurodomi pagaminti ir iš karto sudeginti naftingieji skalūnai ir gudroniniai smėliai. Kitiems transformavimo procesams naudoti naftingieji skalūnai ir gudroniniai smėliai taip pat nurodomi šioje kategorijoje.

Tai apima transformavimo proceso metu sunaudotų naftingųjų skalūnų ir gudroninių smėlių dalį. Suskystinimo metu gauta skalūnų alyva ir kiti produktai turėtų būti nurodomi metiniame naftos klausimyne.

| 6. | Durpės |
| --- | --- |

6.

Durpės

Degios, minkštos, akytos arba suslėgtos, augalinės kilmės nuosėdos, kurių sudėtyje yra didelis vandens kiekis (iki 90 % neperdirbus), lengvai pjaustomos, nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos. Neįtraukiamos ne energetikos tikslams naudojamos durpės.

Nustatant šią apibrėžtį neprieštaraujama atsinaujinančių energijos šaltinių apibrėžčiai Direktyvoje 2001/77/EB, ir Tarpvyriausybinės klimato kaitos grupės 2006 m. priimtoms Šiltnamio efektą sukeliančių dujų nacionalinių aprašų gairėms.

| 7. | Akmens anglių briketai |
| --- | --- |

7.

Akmens anglių briketai

Sudėtinis kuras, pagamintas iš juodųjų akmens anglių dalelių, priedas – rišamoji medžiaga. Todėl pagamintų akmens anglių briketų kiekis gali būti šiek tiek didesnis nei faktiškai transformavimo proceso metu sunaudotas anglių kiekis.

| 8. | Kokso krosnių koksas |
| --- | --- |

8.

Kokso krosnių koksas

Kietas produktas, gautas karbonizuojant akmens anglį, daugiausia koksinę akmens anglį, aukštoje temperatūroje; būdingas nedidelis drėgmės ir lakiųjų medžiagų kiekis. Kokso krosnių koksas daugiausia naudojamas geležies ir plieno pramonėje kaip energijos šaltinis ir cheminė medžiaga. Šiai kategorijai priskiriamas smulkusis koksas ir liejyklų koksas.

Į šią kategoriją turėtų būti įtrauktas puskoksis (kietas produktas, gautas karbonizuojant anglį žemoje temperatūroje). Puskoksis yra naudojamas kaip buitinis kuras arba pačioje transformavimo gamykloje. Ši antraštinė dalis taip pat apima iš lignito ir (arba) rusvųjų anglių pagamintą koksą, smulkųjį koksą ir puskoksį.

| 9. | Dujinis koksas |
| --- | --- |

9.

Dujinis koksas

Šalutinis juodųjų akmens anglių produktas, naudojamas dujų gamyklose miesto dujoms gaminti. Dujinis koksas naudojamas šildymui.

| 10. | Akmens anglių degutas |
| --- | --- |

10.

Akmens anglių degutas

Gaunamas bituminių akmens anglių destrukcinio distiliavimo proceso metu. Akmens anglių degutas yra skystas šalutinis akmens anglių distiliavimo produktas koksui gauti kokso krosnyse; arba jis gaminamas iš rusvųjų anglių („žemos temperatūros degutas“). Akmens anglių degutas gali būti toliau distiliuojamas įvairiems organiniams produktams (pvz., benzenas, toluenas, naftalenas), kurie paprastai pateikiami kaip žaliava naftos chemijos pramonei, gauti.

| 11. | BKB
  (Rusvųjų anglių briketai) |
| --- | --- |

11.

BKB

(Rusvųjų anglių briketai)

BKB yra sudėtinis kuras iš lignito arba rusvųjų anglių, pagamintas briketuojant esant aukštam slėgiui be rišamosios medžiagos. Šie duomenys apima durpių briketus, džiovinto lignito daleles ir dulkes.

| 12. | Dujų gamyklų dujos |
| --- | --- |

12.

Dujų gamyklų dujos

Visų rūšių dujos, pagamintos komunalinių paslaugų ar privačiose įmonėse, kurių pagrindinis tikslas – dujų gamyba, transportavimas ir skirstymas. Priskiriamos dujos, gautos karbonizuojant (įskaitant kokso krosnyse pagamintas dujas ir perduotas į dujų įmones dujas), visiškai dujinant prisodrinus arba neprisodrinus naftos produktais (LPG, mazuto distiliavimo likutis ir kt.), taip pat gautos perdirbimo metu ar paprasčiausiai sumaišius dujas ir (arba) orą; pateikiamos eilutėse „Iš kitų šaltinių“. Transformavimo sektoriuje nurodomas dujų gamyklų dujų kiekis, perduotas gaminti gamtines dujas su priedais, kurios bus skirstomos ir naudojamos per gamtinių dujų tinklą.

Kitų akmens anglių dujų (t. y. kokso krosnių dujų, aukštakrosnių dujų ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujų) gamyba turėtų būti nurodoma susijusiose su šiomis dujomis skiltyse, o ne kaip dujų gamyklose pagamintos dujos. Perduotos į dujų gamybos įmones akmens anglių dujos turėtų būti nurodomos (jų skiltyje) transformavimo sektoriuje dujų gamybos įmonių eilutėje. Bendras dujų gamyklų dujų kiekis, gautas perdavus kitas akmens anglių dujas, turėtų būti pateikiamas dujų gamyklų dujų gamybos eilutėje.

| 13. | Kokso krosnių dujos |
| --- | --- |

13.

Kokso krosnių dujos

Gaunamos kaip kokso krosnių kokso gamybos šalutinis produktas geležies ir plieno gamybai.

| 14. | Aukštakrosnių dujos |
| --- | --- |

14.

Aukštakrosnių dujos

Gaminamos deginant koksą aukštakrosnėse geležies ir plieno pramonėje. Jos yra regeneruotos ir naudojamos kaip kuras iš dalies pačioje gamykloje ir iš dalies kituose plieno pramonės procesuose arba įrenginiuose, pritaikytuose jas deginti. Kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis aukštutine degimo šiluma.

| 15. | Deguoninių plieno aukštakrosnių dujos |
| --- | --- |

15.

Deguoninių plieno aukštakrosnių dujos

Plieno gamybos deguoninėje aukštakrosnėje šalutinis produktas, gautas išleidimo iš aukštakrosnės metu. Šios dujos taip pat vadinamos konvertuojamomis dujomis, LD dujomis arba BOS dujomis.

| 16. | Juodosios akmens anglys |
| --- | --- |

16.

Juodosios akmens anglys

Terminas „juodosios akmens anglys“ reiškia akmens anglį, kurios aukštutinė degimo šiluma yra didesnė nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai, o vidutinis atsitiktinis vitrinito atspindžio faktorius yra mažiausiai 0,6. Juodosios akmens anglys sudaro visus energetikos produktus nuo 1 iki 3 (antracitas, koksinės akmens anglys ir kitos bituminės akmens anglys).

1.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams.

A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šiame priede, paaiškinimai.

1.2.1.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

| 1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.

Gamyba

| 1.1. | Iš kurios: požeminė
  taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims. |
| --- | --- |

1.1.

Iš kurios: požeminė

taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims.

| 1.2. | Iš kurios: paviršinė
  taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims. |
| --- | --- |

1.2.

Iš kurios: paviršinė

taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims.

| 2. | Iš kitų šaltinių
  Sudaro du elementai:






  — | regeneruotos suspensijos, antrarūšiai produktai ir kiti žemos kokybės akmens anglių produktai, kurių negalima skirstyti pagal anglių tipą. Apima iš susikaupusių atliekų ir kitų atliekų talpyklų gautas anglis, |
| --- | --- | --- |

2.

Iš kitų šaltinių

Sudaro du elementai:

—

regeneruotos suspensijos, antrarūšiai produktai ir kiti žemos kokybės akmens anglių produktai, kurių negalima skirstyti pagal anglių tipą. Apima iš susikaupusių atliekų ir kitų atliekų talpyklų gautas anglis,

| — | patiekto kuro, kurio gamyba nurodyta kituose kuro energijos balansuose, tačiau kurio sunaudojimas bus nurodytas anglių energijos balanse, kiekis. |
| --- | --- |

—

patiekto kuro, kurio gamyba nurodyta kituose kuro energijos balansuose, tačiau kurio sunaudojimas bus nurodytas anglių energijos balanse, kiekis.

| 2.1. | Iš jų: iš naftos produktų
  Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms.
  Pvz.: kokso krosnims skirtose koksinėse akmens anglyse esantis naftos kokso priedas. |
| --- | --- |

2.1.

Iš jų: iš naftos produktų

Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms.

Pvz.: kokso krosnims skirtose koksinėse akmens anglyse esantis naftos kokso priedas.

| 2.2. | Iš jų: iš gamtinių dujų
  Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms.
  Pvz.: tiesioginiam galutiniam naudojimui skirtų dujų gamyklų dujų sudėtyje esančios gamtinės dujos. |
| --- | --- |

2.2.

Iš jų: iš gamtinių dujų

Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms.

Pvz.: tiesioginiam galutiniam naudojimui skirtų dujų gamyklų dujų sudėtyje esančios gamtinės dujos.

| 2.3. | Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių
  Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms.
  Pvz.: pramoninės atliekos, kaip rišamoji medžiaga, gaminant akmens anglių briketus. |
| --- | --- |

2.3.

Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių

Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms.

Pvz.: pramoninės atliekos, kaip rišamoji medžiaga, gaminant akmens anglių briketus.

| 3. | Importas |
| --- | --- |

3.

Importas

| 4. | Eksportas |
| --- | --- |

4.

Eksportas

| 5. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| --- | --- |

5.

Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

| 6. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius. |
| --- | --- |

6.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius.

| 7. | Bendrasis sunaudojimas |
| --- | --- |

7.

Bendrasis sunaudojimas

| 8. | Statistiniai skirtumai |
| --- | --- |

8.

Statistiniai skirtumai

| 9. | Visas transformavimo sektorius
  Pirminiam arba antriniam energijos keitimui (t. y. akmens anglių į elektros energiją, kokso krosnių dujų į elektros energiją) sunaudoto kuro arba kuro, sunaudoto transformavimui į išvestinius energetikos produktus, kiekis (pvz.: koksinių akmens anglių į koksą). |
| --- | --- |

9.

Visas transformavimo sektorius

Pirminiam arba antriniam energijos keitimui (t. y. akmens anglių į elektros energiją, kokso krosnių dujų į elektros energiją) sunaudoto kuro arba kuro, sunaudoto transformavimui į išvestinius energetikos produktus, kiekis (pvz.: koksinių akmens anglių į koksą).

| 9.1. | Iš jo: Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

9.1.

Iš jo: Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 9.2. | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

9.2.

Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 9.3. | Iš jo: Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

9.3.

Iš jo: Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 9.4. | Iš jo: Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

9.4.

Iš jo: Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 9.5. | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

9.5.

Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 9.6. | Iš jo: Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

9.6.

Iš jo: Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 9.7. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

9.7.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

| 9.8. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

9.8.

Iš jo: Kokso krosnys

| 9.9. | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos: |
| --- | --- |

9.9.

Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos:

| 9.10. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

9.10.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 9.11. | Iš jo: Aukštakrosnės
  Aukštakrosnėse transformuojamų koksinių akmens anglių ir (arba) bituminių akmens anglių (paprastai vadinamų PCI) ir kokso krosnių kokso kiekiai. Šildymui ir aukštakrosnių eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis (pvz.: aukštakrosnių dujos) neturėtų būti įtraukiamas į transformavimo sektorių, o turėtų būti pateikiamas kaip naudojimas energetikos sektoriuje. |
| --- | --- |

9.11.

Iš jo: Aukštakrosnės

Aukštakrosnėse transformuojamų koksinių akmens anglių ir (arba) bituminių akmens anglių (paprastai vadinamų PCI) ir kokso krosnių kokso kiekiai. Šildymui ir aukštakrosnių eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis (pvz.: aukštakrosnių dujos) neturėtų būti įtraukiamas į transformavimo sektorių, o turėtų būti pateikiamas kaip naudojimas energetikos sektoriuje.

| 9.12. | Iš jo: Akmens anglių suskystinimas
  Suskystinimo metu gauta skalūnų alyva ir kiti produktai turėtų būti nurodomi vadovaujantis šio priedo 4 dalimi. |
| --- | --- |

9.12.

Iš jo: Akmens anglių suskystinimas

Suskystinimo metu gauta skalūnų alyva ir kiti produktai turėtų būti nurodomi vadovaujantis šio priedo 4 dalimi.

| 9.13. | Iš jo: Sumaišytoms gamtinėms dujoms
  Sumaišytų su gamtinėmis dujomis akmens anglių dujų kiekis |
| --- | --- |

9.13.

Iš jo: Sumaišytoms gamtinėms dujoms

Sumaišytų su gamtinėmis dujomis akmens anglių dujų kiekis

| 9.14. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transformavimas |
| --- | --- |

9.14.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transformavimas

1.2.2.   Energetikos sektorius

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |

1.

Visas energetikos sektorius

| 1.1. | Iš jo: Elektros energijos, mišriosios šilumos bei elektros energijos ir šilumos gamybos įmonės |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Elektros energijos, mišriosios šilumos bei elektros energijos ir šilumos gamybos įmonės

| 1.2. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.3. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

| 1.4. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.5. | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.7. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.8. | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos

| 1.9. | Iš jo: Akmens anglių suskystinimas |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Akmens anglių suskystinimas

| 1.10. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.10.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

| 2. | Paskirstymo nuostoliai
  Nuostoliai dėl transportavimo ir paskirstymo, taip pat deglo iš pagamintų dujų deginimo. |
| --- | --- |

2.

Paskirstymo nuostoliai

Nuostoliai dėl transportavimo ir paskirstymo, taip pat deglo iš pagamintų dujų deginimo.

| 3. | Bendras galutinis sunaudojimas |
| --- | --- |

3.

Bendras galutinis sunaudojimas

| 4. | Bendras naudojimas ne energetikos reikmėms |
| --- | --- |

4.

Bendras naudojimas ne energetikos reikmėms

| 4.1. | Iš jo: Pramonės, transformavimo ir energetikos sektoriai
  Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose pramonės, transformavimo ir energetikos pasektoriuose, pvz., metanoliui arba amoniakui gaminti naudojamos akmens anglys. |
| --- | --- |

4.1.

Iš jo: Pramonės, transformavimo ir energetikos sektoriai

Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose pramonės, transformavimo ir energetikos pasektoriuose, pvz., metanoliui arba amoniakui gaminti naudojamos akmens anglys.

| 4.1.1. | Iš 4.1, iš kurio: naftos chemijos sektoriuje
  Naudojimas ne energetikos reikmėms, pvz., akmens anglių kaip žaliavos naudojimas trąšoms arba kitiems naftos chemijos produktams gaminti. |
| --- | --- |

4.1.1.

Iš 4.1, iš kurio: naftos chemijos sektoriuje

Naudojimas ne energetikos reikmėms, pvz., akmens anglių kaip žaliavos naudojimas trąšoms arba kitiems naftos chemijos produktams gaminti.

| 4.2. | Iš jo: Transporto sektorius
  Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose transporto pasektoriuose. |
| --- | --- |

4.2.

Iš jo: Transporto sektorius

Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose transporto pasektoriuose.

| 4.3. | Iš jo: Kiti sektoriai
  Naudojimas ne energetikos reikmėms šiuose sektoriuose: komercinių ir viešųjų paslaugų, gyvenamajame, žemės ūkio ir kituose kitur nenurodytuose sektoriuose |
| --- | --- |

4.3.

Iš jo: Kiti sektoriai

Naudojimas ne energetikos reikmėms šiuose sektoriuose: komercinių ir viešųjų paslaugų, gyvenamajame, žemės ūkio ir kituose kitur nenurodytuose sektoriuose

1.2.3.   Galutinio energijos naudojimo specifikacija

| 1. | Galutinis energijos sunaudojimas |
| --- | --- |

1.

Galutinis energijos sunaudojimas

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležies ir plieno |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležies ir plieno

| 2.2. | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos

| 2.3. | Iš jo: Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotųjų metalų

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralų

| 2.5. | Iš jo: Transporto įrangos |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įrangos

| 2.6. | Iš jo: Mašinų |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinų

| 2.7. | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako

| 2.9. | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

| 2.10. | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Medienos bei medienos gaminių

| 2.11. | Iš jo: Statybos |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statybos

| 2.12. | Iš jo: Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilės ir odos

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė

| 3. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius

| 3.1. | Iš jo: Geležinkelių |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Geležinkelių

| 3.2. | Iš jo: Vidaus laivybos |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Vidaus laivybos

| 3.3. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.3.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai

| 4.1. | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta – Kiti |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta – Kiti

1.2.4.   Importas ir eksportas

Importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį.

Netaikytina durpėms, dujiniam koksui, dujų gamyklų dujoms, kokso krosnių dujoms, aukštakrosnių dujoms ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujoms.

1.2.5.   Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams pateiktas kuras

Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams pateiktas kuras nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosioms šilumos ir elektros energijos (CHP) ir tik šilumos gamybos įmonėms.

Šie gamintojų savoms reikmėms sunaudoti kiekiai nurodomi atskirai pagal pagrindinę veiklą, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje:

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |

1.

Visas energetikos sektorius

| 1.1. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.2. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

| 1.3. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.4. | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

| 1.5. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.7. | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos

| 1.8. | Iš jo: Akmens anglių suskystinimas |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Akmens anglių suskystinimas

| 1.9. | Iš jo: Kitur nenurodyta – energija |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Kitur nenurodyta – energija

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležies ir plieno |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležies ir plieno

| 2.2. | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos

| 2.3. | Iš jo: Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotųjų metalų

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralų

| 2.5. | Iš jo: Transporto įrangos |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įrangos

| 2.6. | Iš jo: Mašinų |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinų

| 2.7. | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako

| 2.9. | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

| 2.10. | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Medienos bei medienos gaminių

| 2.11. | Iš jo: Statybos |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statybos

| 2.12. | Iš jo: Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilės ir odos

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 3. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius

| 3.1. | Iš jo: Geležinkelio |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Geležinkelio

| 3.2. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai: |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai:

| 4.1. | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta

1.3.   Degimo šiluma

Dalyje paminėtų energetikos produktų aukštutinė ir žemutinė degimo šiluma nurodoma pagal šiuos svarbiausius suvestinius rodiklius.

Netaikytina dujų gamyklų dujoms, kokso krosnių dujoms, aukštakrosnių dujoms ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujoms:

| 1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.

Gamyba

| 2. | Importas |
| --- | --- |

2.

Importas

| 3. | Eksportas |
| --- | --- |

3.

Eksportas

| 4. | Sunaudota kokso krosnyse |
| --- | --- |

4.

Sunaudota kokso krosnyse

| 5. | Sunaudota aukštakrosnėse |
| --- | --- |

5.

Sunaudota aukštakrosnėse

| 6. | Sunaudota elektros energijos, mišriosiose elektros energijos ir šilumos (CHP) ir šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonėse |
| --- | --- |

6.

Sunaudota elektros energijos, mišriosiose elektros energijos ir šilumos (CHP) ir šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonėse

| 7. | Sunaudota pramonėje |
| --- | --- |

7.

Sunaudota pramonėje

| 8. | Kitoms reikmėms |
| --- | --- |

8.

Kitoms reikmėms

1.4.   Gamyba ir atsargos akmens anglių šachtose

Taikoma tik juodosioms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims.

Privaloma nurodyti šiuos kiekius:

| 1. | Požeminė gamyba |
| --- | --- |

1.

Požeminė gamyba

| 2. | Paviršinė gamyba |
| --- | --- |

2.

Paviršinė gamyba

| 3. | Iš kitų šaltinių |
| --- | --- |

3.

Iš kitų šaltinių

| 4. | Atsargos laikotarpio pabaigoje |
| --- | --- |

4.

Atsargos laikotarpio pabaigoje

| 4.1. | Iš jų: atsargos šachtose |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: atsargos šachtose

1.5.   Matavimo vienetai

| 1. | Energijos kiekis |
| --- | --- |

1.

Energijos kiekis

103 tonų

Išimtis: dujos (dujų gamyklų dujos, kokso krosnių dujos, aukštakrosnių dujos, deguoninių plieno aukštakrosnių dujos) matuojamos tiesiogiai energijos kiekiu ir todėl naudojamas matavimo vienetas yra TJ (remiantis aukštutine degimo šiluma).

| 2. | Degimo šiluma |
| --- | --- |

2.

Degimo šiluma

MJ/t

1.6.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikomos.

2.   GAMTINĖS DUJOS

2.1.   Susiję energetikos produktai

Šis duomenų rinkimas taikomas gamtinėms dujoms – požeminiuose telkiniuose esančios dujos (skystu ar dujų pavidalu), kurias sudaro daugiausia metanas.

Jos apima tiek „neasocijuotas“ dujas, randamas telkiniuose, kuriuose gaunami angliavandeniliai tik dujų forma, tiek „asocijuotas“ dujas, kurios gaunamos kartu su žalia nafta, taip pat iš akmens anglių kasyklų arba iš akmens anglių klodų gautas metanas.

Neapima anaerobiniu būdu skaidant biomasę gautų dujų (pvz., komunalinių įmonių arba nuotekų dujų) ir dujų gamyklų dujų.

2.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas pagal visus pirmesnėje dalyje išvardytus energetikos produktus.

2.2.1.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

Pagal toliau išvardytus suvestinius rodiklius pateikiamas tiek tūrio, tiek energijos vienetais išreikštas kiekis, įskaitant aukštutinę ir žemutinę degimo šilumą:

| 1. | Vietos gamyba
  Visa sausa tinkama parduoti produkcija šalies teritorijoje, įskaitant jūroje išgaunamą produkciją. Produkcija vertinama po išgryninimo ir NGL (gamtinių dujų kondensatų) bei sieros pašalinimo.
  Neįtraukiami gavybos nuostoliai ir papildytasis, išleistasis arba deglo sudegintasis dujų kiekis.
  Įtraukiamas gamtinių dujų pramonėje sunaudotas kiekis; kiekis, sunaudotas dujų gavyboje, vamzdynų sistemose ir perdirbimo įmonėse. |
| --- | --- |

1.

Vietos gamyba

Visa sausa tinkama parduoti produkcija šalies teritorijoje, įskaitant jūroje išgaunamą produkciją. Produkcija vertinama po išgryninimo ir NGL (gamtinių dujų kondensatų) bei sieros pašalinimo.

Neįtraukiami gavybos nuostoliai ir papildytasis, išleistasis arba deglo sudegintasis dujų kiekis.

Įtraukiamas gamtinių dujų pramonėje sunaudotas kiekis; kiekis, sunaudotas dujų gavyboje, vamzdynų sistemose ir perdirbimo įmonėse.

| 1.1. | iš jos: Asocijuotos dujos
  Kartu su žalia nafta gautos dujos. |
| --- | --- |

1.1.

iš jos: Asocijuotos dujos

Kartu su žalia nafta gautos dujos.

| 1.2. | iš jos: Neasocijuotos dujos
  Gamtinės dujos, randamos telkiniuose, kuriuose gaunami angliavandeniliai tik dujų forma. |
| --- | --- |

1.2.

iš jos: Neasocijuotos dujos

Gamtinės dujos, randamos telkiniuose, kuriuose gaunami angliavandeniliai tik dujų forma.

| 1.3. | Iš jos: Akmens anglių kasyklų dujos
  Akmens anglių kasyklose arba iš akmens anglių klodų gautas metanas, vamzdynais tiekiamas į paviršių ir naudojamas akmens anglių kasyklose arba vamzdynais perduodamas vartotojams. |
| --- | --- |

1.3.

Iš jos: Akmens anglių kasyklų dujos

Akmens anglių kasyklose arba iš akmens anglių klodų gautas metanas, vamzdynais tiekiamas į paviršių ir naudojamas akmens anglių kasyklose arba vamzdynais perduodamas vartotojams.

| 2. | Iš kitų šaltinių
  Kuras, kuris maišomas su gamtinėmis dujomis ir naudojamas mišinio pavidalu. |
| --- | --- |

2.

Iš kitų šaltinių

Kuras, kuris maišomas su gamtinėmis dujomis ir naudojamas mišinio pavidalu.

| 2.1. | Iš jų: iš naftos produktų
  LPG kokybei pagerinti, pvz., šilumos kiekiui |
| --- | --- |

2.1.

Iš jų: iš naftos produktų

LPG kokybei pagerinti, pvz., šilumos kiekiui

| 2.2. | Iš jų: iš akmens anglių
  pagamintos dujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis |
| --- | --- |

2.2.

Iš jų: iš akmens anglių

pagamintos dujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis

| 2.3. | Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių
  biodujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis |
| --- | --- |

2.3.

Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių

biodujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis

| 3. | Importas |
| --- | --- |

3.

Importas

| 4. | Eksportas |
| --- | --- |

4.

Eksportas

| 5. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| --- | --- |

5.

Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

| 6. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius. |
| --- | --- |

6.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius.

| 7. | Bendrasis sunaudojimas |
| --- | --- |

7.

Bendrasis sunaudojimas

| 8. | Statistiniai skirtumai
  Čia netaikomos reikalavimas nurodyti degimo šilumą. |
| --- | --- |

8.

Statistiniai skirtumai

Čia netaikomos reikalavimas nurodyti degimo šilumą.

| 9. | Regeneruojamosios dujos: Atsargų kiekis ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje
  Dujų kiekis, paruoštas tiekti per įleidimo ir išleidimo ciklą. Tai susiję su specialiose saugyklose laikomomis regeneruojamosiomis gamtinėmis dujomis (neatsinaujinantys dujų ir (arba) naftos telkiniai, vandeningasis sluoksnis, druskų ir mišriosios kavernos ir kt.) ir saugyklose laikomomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Pasyviosios dujos neturėtų būti įtraukiamos.
  Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą. |
| --- | --- |

9.

Regeneruojamosios dujos: Atsargų kiekis ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje

Dujų kiekis, paruoštas tiekti per įleidimo ir išleidimo ciklą. Tai susiję su specialiose saugyklose laikomomis regeneruojamosiomis gamtinėmis dujomis (neatsinaujinantys dujų ir (arba) naftos telkiniai, vandeningasis sluoksnis, druskų ir mišriosios kavernos ir kt.) ir saugyklose laikomomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Pasyviosios dujos neturėtų būti įtraukiamos.

Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą.

| 10. | Išleistos dujos
  Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje į orą išleistų dujų tūris.
  Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą. |
| --- | --- |

10.

Išleistos dujos

Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje į orą išleistų dujų tūris.

Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą.

| 11. | Deglo sudegintos dujos
  Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje deglo sudegintų dujų tūris.
  Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą. |
| --- | --- |

11.

Deglo sudegintos dujos

Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje deglo sudegintų dujų tūris.

Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą.

| 12. | Visas transformavimo sektorius
  Pirminiam arba antriniam energijos keitimui (t. y. gamtinių dujų į elektros energiją) sunaudoto kuro arba kuro, sunaudoto transformavimui į išvestinius energetikos produktus (pvz.: gamtinių dujų į metanolį), kiekis. |
| --- | --- |

12.

Visas transformavimo sektorius

Pirminiam arba antriniam energijos keitimui (t. y. gamtinių dujų į elektros energiją) sunaudoto kuro arba kuro, sunaudoto transformavimui į išvestinius energetikos produktus (pvz.: gamtinių dujų į metanolį), kiekis.

| 12.1. | Iš jo: Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

12.1.

Iš jo: Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 12.2. | Iš jo: Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

12.2.

Iš jo: Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 12.3. | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

12.3.

Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 12.4. | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

12.4.

Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 12.5. | Iš jo: Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

12.5.

Iš jo: Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 12.6. | Iš jo: Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

12.6.

Iš jo: Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 12.7. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

12.7.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 12.8. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

12.8.

Iš jo: Kokso krosnys

| 12.9. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

12.9.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 12.10. | Iš jo: Dujų keitimas į skysčius
  Kaip žaliavos keitimui į skysčius naudojamų gamtinių dujų kiekis, pvz., metanolio gamybos procese naudojamo kuro, skirto transformuoti į metanolį, kiekis. |
| --- | --- |

12.10.

Iš jo: Dujų keitimas į skysčius

Kaip žaliavos keitimui į skysčius naudojamų gamtinių dujų kiekis, pvz., metanolio gamybos procese naudojamo kuro, skirto transformuoti į metanolį, kiekis.

| 12.11. | Iš jo: Konkrečiai nenurodyta – Transformavimas |
| --- | --- |

12.11.

Iš jo: Konkrečiai nenurodyta – Transformavimas

2.2.2.   Energetikos sektorius

| 1. | Visas energijos sektorius |
| --- | --- |

1.

Visas energijos sektorius

| 1.1. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.2. | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Naftos ir dujų gavyba

| 1.3. | Iš jo: Tiekimas naftos perdirbimo gamykloms |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Tiekimas naftos perdirbimo gamykloms

| 1.4. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.5. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.6. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.7. | Iš jo: Elektros energijos, mišrios šilumos bei elektros energijos ir šilumos įmonės |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Elektros energijos, mišrios šilumos bei elektros energijos ir šilumos įmonės

| 1.8. | Iš jo: Suskystinimas (LNG) arba dujinimas |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Suskystinimas (LNG) arba dujinimas

| 1.9. | Iš jo: Dujų keitimas į skysčius |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Dujų keitimas į skysčius

| 1.10. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.10.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

| 2. | Paskirstymo ir transportavimo nuostoliai |
| --- | --- |

2.

Paskirstymo ir transportavimo nuostoliai

2.2.3.   Galutinio energijos naudojimo specifikacija

Gamtinių dujų naudojimą reikia pateikti atskirai energetikos reikmėms ir (jei tinka) ne energetikos reikmėms sunaudotas dujas pagal visus šiuos suvestinius rodiklius:

| 1. | Bendrasis galutinis sunaudojimas
  Šioje antraštinėje dalyje atskirai nurodomas galutinis energijos naudojimas ir naudojimas ne energetikos reikmėms |
| --- | --- |

1.

Bendrasis galutinis sunaudojimas

Šioje antraštinėje dalyje atskirai nurodomas galutinis energijos naudojimas ir naudojimas ne energetikos reikmėms

| 2. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

2.

Transporto sektorius

| 2.1. | Iš jo: Kelių transportas
  Apima tiek CNG, tiek biodujas |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Kelių transportas

Apima tiek CNG, tiek biodujas

| 2.1.1. | Iš jo: Kelių transportui sunaudotų biodujų dalis |
| --- | --- |

2.1.1.

Iš jo: Kelių transportui sunaudotų biodujų dalis

| 2.2. | Iš jo: Vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Vamzdyninis transportas

| 2.3. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 3. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

3.

Pramonės sektorius

| 3.1. | Iš jo: Geležies ir plieno |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Geležies ir plieno

| 3.2. | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos

| 3.3. | Iš jo: Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

3.3.

Iš jo: Spalvotųjų metalų

| 3.4. | Iš jo: Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

3.4.

Iš jo: Nemetalų mineralų

| 3.5. | Iš jo: Transporto įrangos |
| --- | --- |

3.5.

Iš jo: Transporto įrangos

| 3.6. | Iš jo: Mašinų |
| --- | --- |

3.6.

Iš jo: Mašinų

| 3.7. | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

3.7.

Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo

| 3.8. | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

3.8.

Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako

| 3.9. | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

3.9.

Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

| 3.10. | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių |
| --- | --- |

3.10.

Iš jo: Medienos bei medienos gaminių

| 3.11. | Iš jo: Statybos |
| --- | --- |

3.11.

Iš jo: Statybos

| 3.12. | Iš jo: Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

3.12.

Iš jo: Tekstilės ir odos

| 3.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

3.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 4. | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai

| 4.1. | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyti – Kiti |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyti – Kiti

2.2.4.   Importas ir eksportas

Nurodomas tiek visas gamtinių dujų kiekis, tiek LNG (suskystintų gamtinių dujų) dalis importui – pagal kilmės šalį, eksportui – pagal paskirties šalį.

2.2.5.   Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras

Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosioms šilumos ir elektros energijos (CHP) ir tik šilumos gamybos įmonėms.

Patiektas kiekis taikytinas šioms gamykloms arba veiklos rūšims:

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |

1.

Visas energetikos sektorius

| 1.1. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.2. | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Naftos ir dujų gavyba

| 1.3. | Iš jo: Tiekimas naftos perdirbimo gamykloms |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Tiekimas naftos perdirbimo gamykloms

| 1.4. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.5. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.7. | Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos

| 1.8. | Iš jo: Dujų keitimas į skysčius |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Dujų keitimas į skysčius

| 1.9. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležies ir plieno |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležies ir plieno

| 2.2. | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos

| 2.3. | Iš jo: Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotųjų metalų

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralų

| 2.5. | Iš jo: Transporto įrangos |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įrangos

| 2.6. | Iš jo: Mašinų |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinų

| 2.7. | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako

| 2.9. | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

| 2.10. | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Medienos bei medienos gaminių

| 2.11. | Iš jo: Statybos |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statybos

| 2.12. | Iš jo: Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilės ir odos

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 3. | Transporto sektorius: |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius:

| 3.1. | Iš jo: Vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Vamzdyninis transportas

| 3.2. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai: |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai:

| 4.1. | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta

2.2.6.   Dujų saugojimo talpyklos

| 1. | Pavadinimas
  Saugojimo talpyklos vietovės pavadinimas |
| --- | --- |

1.

Pavadinimas

Saugojimo talpyklos vietovės pavadinimas

| 2. | Tipas
  Saugyklos tipas, pvz., neatsinaujinantis dujų telkinys, druskų kaverna ir kt. |
| --- | --- |

2.

Tipas

Saugyklos tipas, pvz., neatsinaujinantis dujų telkinys, druskų kaverna ir kt.

| 3. | Saugojimo pajėgumas
  Bendras dujų saugojimo pajėgumas, be pasyviųjų dujų. Pasyviosios dujos – tai bendras dujų kiekis, kurį reikia turėti kaip nuolatines atsargas siekiant palaikyti reikalingą požeminių saugojimo talpyklų spaudimą ir tiekimo lygį išleidimo ciklo metu. |
| --- | --- |

3.

Saugojimo pajėgumas

Bendras dujų saugojimo pajėgumas, be pasyviųjų dujų. Pasyviosios dujos – tai bendras dujų kiekis, kurį reikia turėti kaip nuolatines atsargas siekiant palaikyti reikalingą požeminių saugojimo talpyklų spaudimą ir tiekimo lygį išleidimo ciklo metu.

| 4. | Maksimalus išleidimas
  Maksimalus greitis, kuriuo dujos gali būti išleidžiamos iš atitinkamos saugyklos. |
| --- | --- |

4.

Maksimalus išleidimas

Maksimalus greitis, kuriuo dujos gali būti išleidžiamos iš atitinkamos saugyklos.

2.3.   Matavimo vienetai

| 1. | Energijos kiekis |
| --- | --- |

1.

Energijos kiekis

Jei kitaip nenurodyta, gamtinių dujų kiekis nurodomas pagal jų energijos kiekį, t. y. TJ, remiantis aukštutine degimo šiluma.

Jei reikia pateikti fizinį kiekį, matavimo vienetas bus 106 m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15 oC, 101,325 kPa).

| 2. | Degimo šiluma |
| --- | --- |

2.

Degimo šiluma

KJ/m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15 oC, 101,325 kPa).

| 3. | Talpyklų saugojimo pajėgumas |
| --- | --- |

3.

Talpyklų saugojimo pajėgumas

106 m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15 oC, 101,325 kPa).

| 4. | Maksimalus išleidimas |
| --- | --- |

4.

Maksimalus išleidimas

106 m3 per dieną, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15 oC, 101,325 kPa).

2.4.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikomos.

3.   ELEKTROS ENERGIJA IR ŠILUMA

3.1.   Susiję energetikos produktai

Šis skyrius skirtas šilumai ir elektros energijai.

3.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas.

A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šioje dalyje, paaiškinimai. 1, 2, 4 ir 5 dalyse paminėti vienetai ir apibrėžimai taikomi energetikos produktams, kurie priklauso kietajam kurui ir pagamintoms dujoms, gamtinėms dujos, naftai ir naftos produktams, taip pat atsinaujinančiajai energijai ir iš atliekų gaminamai energijai.

3.2.1.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

Toliau pateikiami apibrėžimai taikomi šioje dalyje nurodytiems elektros energijos ir šilumos suvestiniams rodikliams:

| — | Bendroji elektros energijos gamyba: visų susijusių generatorinių agregatų (įskaitant hidroakumuliacinių) pagamintos elektros energijos, apskaičiuojamos pagrindinių generatorių energijos atidavimo terminaluose, suma. |
| --- | --- |

—

Bendroji elektros energijos gamyba: visų susijusių generatorinių agregatų (įskaitant hidroakumuliacinių) pagamintos elektros energijos, apskaičiuojamos pagrindinių generatorių energijos atidavimo terminaluose, suma.

| — | Bendroji šilumos gamyba: Bendra įrenginio pagaminta šiluma, įskaitant įrenginio pagalbiniuose įtaisuose, kuriuose naudojamas karštas skystis, sunaudotą šilumą (patalpų šildymui, skystojo kuro šildymui ir kt.) bei praradimus įrenginio ir (arba) tinklo šilumokaičiuose, taip pat cheminių procesų metu gautą ir kaip pirminę energiją naudojamą šilumą. |
| --- | --- |

—

Bendroji šilumos gamyba: Bendra įrenginio pagaminta šiluma, įskaitant įrenginio pagalbiniuose įtaisuose, kuriuose naudojamas karštas skystis, sunaudotą šilumą (patalpų šildymui, skystojo kuro šildymui ir kt.) bei praradimus įrenginio ir (arba) tinklo šilumokaičiuose, taip pat cheminių procesų metu gautą ir kaip pirminę energiją naudojamą šilumą.

| — | Grynoji elektros energijos gamyba: bendroji elektros energijos gamyba, atėmus pagalbiniuose įtaisuose absorbuotą energiją ir pagrindiniuose transformatoriuose patirtus praradimus. |
| --- | --- |

—

Grynoji elektros energijos gamyba: bendroji elektros energijos gamyba, atėmus pagalbiniuose įtaisuose absorbuotą energiją ir pagrindiniuose transformatoriuose patirtus praradimus.

| — | Grynoji šilumos gamyba: į paskirstymo sistemą patiekta šiluma, nustatyta remiantis išeinamojo ir grįžtamojo srautų matavimais. |
| --- | --- |

—

Grynoji šilumos gamyba: į paskirstymo sistemą patiekta šiluma, nustatyta remiantis išeinamojo ir grįžtamojo srautų matavimais.

Tolesnėje lentelėje nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti pateikiami atskirai pagrindinės veiklos įmonėms ir gamintojams savo reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų bendroji ir grynoji elektros energijos ir šilumos gamyba turi būti pateikiama atskirai tik elektros energijos gamybos įmonėms, mišrioms šilumos ir elektros energijos gamybos įmonėms ir tik šilumos gamybos įmonėms pagal šiuos suvestinius rodiklius:

| 1. | Bendroji gamyba |
| --- | --- |

1.

Bendroji gamyba

| 1.1. | Iš jos: Branduolinė energija |
| --- | --- |

1.1.

Iš jos: Branduolinė energija

| 1.2. | Iš jos: Hidro (vandens) energija |
| --- | --- |

1.2.

Iš jos: Hidro (vandens) energija

| 1.2.1. | Iš jos: Dalis hidroenergijos, gaunamos iš hidroakumuliacijos |
| --- | --- |

1.2.1.

Iš jos: Dalis hidroenergijos, gaunamos iš hidroakumuliacijos

| 1.3. | Iš jos: Geoterminė energija |
| --- | --- |

1.3.

Iš jos: Geoterminė energija

| 1.4. | Iš jos: Saulės energija |
| --- | --- |

1.4.

Iš jos: Saulės energija

| 1.5. | Iš jos: Potvynių (ir atoslūgių), bangų, vandenyno energija |
| --- | --- |

1.5.

Iš jos: Potvynių (ir atoslūgių), bangų, vandenyno energija

| 1.6. | Iš jos: Vėjo energija |
| --- | --- |

1.6.

Iš jos: Vėjo energija

| 1.7. | Iš jos: Deginant degųjį kurą gauta energija
  Galintis užsidegti arba degti kuras, t. t. kuriam reaguojant su deguonimi gerokai pakyla temperatūra, ir tiesiogiai deginamas elektros energijai ir (arba) šilumai gaminti. |
| --- | --- |

1.7.

Iš jos: Deginant degųjį kurą gauta energija

Galintis užsidegti arba degti kuras, t. t. kuriam reaguojant su deguonimi gerokai pakyla temperatūra, ir tiesiogiai deginamas elektros energijai ir (arba) šilumai gaminti.

| 1.8. | Iš jos: Gaminama šilumos siurblių
  Šilumos siurblių pagaminta šiluma, tik jei šiluma parduodama trečiosioms šalims (t. y. jei gamyba vyksta transformavimo sektoriuje). |
| --- | --- |

1.8.

Iš jos: Gaminama šilumos siurblių

Šilumos siurblių pagaminta šiluma, tik jei šiluma parduodama trečiosioms šalims (t. y. jei gamyba vyksta transformavimo sektoriuje).

| 1.9. | Iš jos: Gaminama elektrinių katilų
  Elektriniuose katiluose pagamintas šilumos kiekis, kai pagaminta šiluma parduodama trečiosioms šalims |
| --- | --- |

1.9.

Iš jos: Gaminama elektrinių katilų

Elektriniuose katiluose pagamintas šilumos kiekis, kai pagaminta šiluma parduodama trečiosioms šalims

| 1.10. | Iš jos: Cheminių procesų metu gauta šiluma
  Procesų, kurie vyksta nenaudojant energijos, kaip antai cheminė reakcija, metu gauta šiluma.
  Neįtraukiama procesų, kurie vyksta naudojant energiją, metu gauta panaudotoji šiluma; ji turėtų būti nurodoma kaip pagaminta iš atitinkamo kuro šiluma. |
| --- | --- |

1.10.

Iš jos: Cheminių procesų metu gauta šiluma

Procesų, kurie vyksta nenaudojant energijos, kaip antai cheminė reakcija, metu gauta šiluma.

Neįtraukiama procesų, kurie vyksta naudojant energiją, metu gauta panaudotoji šiluma; ji turėtų būti nurodoma kaip pagaminta iš atitinkamo kuro šiluma.

| 1.11. | Iš jos: Kiti šaltiniai – Elektros energija (nurodyti) |
| --- | --- |

1.11.

Iš jos: Kiti šaltiniai – Elektros energija (nurodyti)

Tolesnėje lentelėje nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti pateikiami kaip bendri duomenys; atskirai elektros energijai ir šilumai. Toliau esančioje lentelėje nurodytiems pirmiesiems trims suvestiniams rodikliams kiekis turėtų būti apskaičiuojamas remiantis pirmiau esančioje lentelėje nurodytomis vertėmis ir turėtų jas atitikti.

| 1. | Visa bendroji gamyba |
| --- | --- |

1.

Visa bendroji gamyba

| 2. | Kiekvienoje įmonėje sunaudota savoms reikmėms |
| --- | --- |

2.

Kiekvienoje įmonėje sunaudota savoms reikmėms

| 3. | Visa grynoji gamyba |
| --- | --- |

3.

Visa grynoji gamyba

| 4. | Importas
  Taip pat žr. paaiškinimą 5 eilutėje „Eksportas“. |
| --- | --- |

4.

Importas

Taip pat žr. paaiškinimą 5 eilutėje „Eksportas“.

| 5. | Eksportas
  Elektros energijos kiekiai laikomi importuotais arba eksportuotais, kai kertamos šalies politinės sienos neatsižvelgiant į tai, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne. Jei elektros energija per bet kurią šalį siunčiama tranzitu, šis kiekis turi būti nurodomas tiek kaip importas, tiek kaip eksportas. |
| --- | --- |

5.

Eksportas

Elektros energijos kiekiai laikomi importuotais arba eksportuotais, kai kertamos šalies politinės sienos neatsižvelgiant į tai, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne. Jei elektros energija per bet kurią šalį siunčiama tranzitu, šis kiekis turi būti nurodomas tiek kaip importas, tiek kaip eksportas.

| 6. | Sunaudota šilumos siurbliams |
| --- | --- |

6.

Sunaudota šilumos siurbliams

| 7. | Sunaudota elektriniams garo katilams |
| --- | --- |

7.

Sunaudota elektriniams garo katilams

| 8. | Sunaudota hidroakumuliacijai |
| --- | --- |

8.

Sunaudota hidroakumuliacijai

| 9. | Sunaudota elektros energijos gamybai |
| --- | --- |

9.

Sunaudota elektros energijos gamybai

| 10. | Patiekta energija
  Elektros energijai: Grynosios elektros energijos produkcijos, kurią patiekė visos šalies įmonės, suma, atėmus tuo pačiu metu šilumos siurbliams, elektriniams garo katilams, pumpavimui sunaudotą kiekį ir atėmus arba pridėjus eksportuotą į užsienį arba importuotą iš užsienio kiekį.
  Šilumai: Visų šalies įmonių pardavimui skirtos grynosios šilumos produkcijos suma, atėmus elektros energijai gaminti sunaudotą šilumą ir atėmus arba pridėjus eksportuotą į užsienį arba importuotą iš užsienio kiekį. |
| --- | --- |

10.

Patiekta energija

Elektros energijai: Grynosios elektros energijos produkcijos, kurią patiekė visos šalies įmonės, suma, atėmus tuo pačiu metu šilumos siurbliams, elektriniams garo katilams, pumpavimui sunaudotą kiekį ir atėmus arba pridėjus eksportuotą į užsienį arba importuotą iš užsienio kiekį.

Šilumai: Visų šalies įmonių pardavimui skirtos grynosios šilumos produkcijos suma, atėmus elektros energijai gaminti sunaudotą šilumą ir atėmus arba pridėjus eksportuotą į užsienį arba importuotą iš užsienio kiekį.

| 11. | Perdavimo ir paskirstymo nuostoliai
  Visi nuostoliai dėl elektros energijos ir šilumos transportavimo ir paskirstymo
  Elektros energijai – įtraukiami transformatoriuose, kurie nėra laikomi elektros energijos jėgainių sudėtine dalimi, patirti nuostoliai. |
| --- | --- |

11.

Perdavimo ir paskirstymo nuostoliai

Visi nuostoliai dėl elektros energijos ir šilumos transportavimo ir paskirstymo

Elektros energijai – įtraukiami transformatoriuose, kurie nėra laikomi elektros energijos jėgainių sudėtine dalimi, patirti nuostoliai.

| 12. | Visas sunaudojimas (apskaičiuotas) |
| --- | --- |

12.

Visas sunaudojimas (apskaičiuotas)

| 13. | Statistinis skirtumas |
| --- | --- |

13.

Statistinis skirtumas

| 14. | Visas sunaudojimas (faktinis) |
| --- | --- |

14.

Visas sunaudojimas (faktinis)

Iš toliau esančioje lentelėje pateiktų degiųjų medžiagų pagaminta elektros energija, parduota šiluma ir sunaudotas kuro kiekis, įskaitant visą atitinkamą energiją (remiantis jų žemutine degimo šiluma, išskyrus gamtinių dujų, kurioms taikoma aukštutinė degimo šiluma) turi būti nurodoma atskirai pagrindinės veiklos įmonėms ir gamintojams savoms reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų elektros energijos ir šilumos gamyba turi būti pateikiama atskirai (tik) elektros energijos gamybos įmonėms, mišrioms šilumos ir elektros energijos gamybos įmonėms ir (tik) šilumos gamybos įmonėms:

| 1. | Kietasis kuras ir pagamintos dujos |
| --- | --- |

1.

Kietasis kuras ir pagamintos dujos

| 1.1. | Antracitas |
| --- | --- |

1.1.

Antracitas

| 1.2. | Koksinės akmens anglys |
| --- | --- |

1.2.

Koksinės akmens anglys

| 1.3. | Kitos bituminės akmens anglys |
| --- | --- |

1.3.

Kitos bituminės akmens anglys

| 1.4. | Subbituminės akmens anglys |
| --- | --- |

1.4.

Subbituminės akmens anglys

| 1.5. | Lignitas ir (arba) rusvosios anglys |
| --- | --- |

1.5.

Lignitas ir (arba) rusvosios anglys

| 1.6. | Durpės |
| --- | --- |

1.6.

Durpės

| 1.7. | Akmens anglių briketai |
| --- | --- |

1.7.

Akmens anglių briketai

| 1.8. | Kokso krosnių koksas |
| --- | --- |

1.8.

Kokso krosnių koksas

| 1.9. | Dujinis koksas |
| --- | --- |

1.9.

Dujinis koksas

| 1.10. | Akmens anglių degutas |
| --- | --- |

1.10.

Akmens anglių degutas

| 1.11. | BKB (Rusvųjų anglių briketai) |
| --- | --- |

1.11.

BKB (Rusvųjų anglių briketai)

| 1.12. | Dujų gamyklų dujos |
| --- | --- |

1.12.

Dujų gamyklų dujos

| 1.13. | Kokso krosnių dujos |
| --- | --- |

1.13.

Kokso krosnių dujos

| 1.14. | Aukštakrosnių dujos |
| --- | --- |

1.14.

Aukštakrosnių dujos

| 1.15. | Deguoninių plieno aukštakrosnių dujos |
| --- | --- |

1.15.

Deguoninių plieno aukštakrosnių dujos

| 2. | Nafta ir naftos produktai: |
| --- | --- |

2.

Nafta ir naftos produktai:

| 2.1. | Žalia nafta |
| --- | --- |

2.1.

Žalia nafta

| 2.2. | NGL |
| --- | --- |

2.2.

NGL

| 2.3. | Naftos perdirbimo gamyklų dujos |
| --- | --- |

2.3.

Naftos perdirbimo gamyklų dujos

| 2.4. | LPG |
| --- | --- |

2.4.

LPG

| 2.5. | Pirminis benzinas |
| --- | --- |

2.5.

Pirminis benzinas

| 2.6. | Žibaliniai reaktyviniai degalai |
| --- | --- |

2.6.

Žibaliniai reaktyviniai degalai

| 2.7. | Kitas žibalas |
| --- | --- |

2.7.

Kitas žibalas

| 2.8. | Gazolis ir (arba) dyzelinas (distiliacinė alyva) |
| --- | --- |

2.8.

Gazolis ir (arba) dyzelinas (distiliacinė alyva)

| 2.9. | Skystasis kuras (mazutas) |
| --- | --- |

2.9.

Skystasis kuras (mazutas)

| 2.10. | Bitumas (įskaitant orimulsiją) |
| --- | --- |

2.10.

Bitumas (įskaitant orimulsiją)

| 2.11. | Naftos koksas |
| --- | --- |

2.11.

Naftos koksas

| 2.12. | Kiti naftos produktai |
| --- | --- |

2.12.

Kiti naftos produktai

| 3. | Gamtinės dujos |
| --- | --- |

3.

Gamtinės dujos

| 4. | Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų: |
| --- | --- |

4.

Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų:

| 4.1. | Pramoninės atliekos (neatsinaujinančios) |
| --- | --- |

4.1.

Pramoninės atliekos (neatsinaujinančios)

| 4.2. | Komunalinės atliekos (atsinaujinančios) |
| --- | --- |

4.2.

Komunalinės atliekos (atsinaujinančios)

| 4.3. | Komunalinės atliekos (neatsinaujinančios) |
| --- | --- |

4.3.

Komunalinės atliekos (neatsinaujinančios)

| 4.4. | Malkos, medienos atliekos ir kitos kietos atliekos |
| --- | --- |

4.4.

Malkos, medienos atliekos ir kitos kietos atliekos

| 4.5. | Sąvartynų dujos |
| --- | --- |

4.5.

Sąvartynų dujos

| 4.6. | Kanalizacijos dumblo dujos |
| --- | --- |

4.6.

Kanalizacijos dumblo dujos

| 4.7. | Kitos biodujos |
| --- | --- |

4.7.

Kitos biodujos

| 4.8. | Skystieji biodegalai |
| --- | --- |

4.8.

Skystieji biodegalai

3.2.2.   Elektros energijos ir šilumos naudojimas energetikos sektoriuje

| 1. | Visas energetikos sektorius
  Neįtraukiamas kiekvienos įmonės savoms reikmėms sunaudotas kiekis, taip pat hidroakumuliacijai, šilumos siurbliams ir elektriniams katilams sunaudotas kiekis. |
| --- | --- |

1.

Visas energetikos sektorius

Neįtraukiamas kiekvienos įmonės savoms reikmėms sunaudotas kiekis, taip pat hidroakumuliacijai, šilumos siurbliams ir elektriniams katilams sunaudotas kiekis.

| 1.1. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.2. | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Naftos ir dujų gavyba

| 1.3. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

| 1.4. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.5. | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.7. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.8. | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos

| 1.9. | Iš jo: Branduolinė energetika |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Branduolinė energetika

| 1.10. | Iš jo: Akmens anglių suskystinimo gamyklos |
| --- | --- |

1.10.

Iš jo: Akmens anglių suskystinimo gamyklos

| 1.11. | Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos |
| --- | --- |

1.11.

Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos

| 1.12. | Iš jo: Dujinimo gamyklos (biodujų) |
| --- | --- |

1.12.

Iš jo: Dujinimo gamyklos (biodujų)

| 1.13. | Iš jo: Dujų keitimas į skysčius |
| --- | --- |

1.13.

Iš jo: Dujų keitimas į skysčius

| 1.14. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.14.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

3.2.3.   Galutinio energijos naudojimo specifikacija

| 1. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

1.

Pramonės sektorius

| 1.1. | Iš jo: Geležies ir plieno |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Geležies ir plieno

| 1.2. | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos

| 1.3. | Iš jo: Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Spalvotųjų metalų

| 1.4. | Iš jo: Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Nemetalų mineralų

| 1.5. | Iš jo: Transporto įrangos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Transporto įrangos

| 1.6. | Iš jo: Mašinų |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Mašinų

| 1.7. | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo

| 1.8. | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako

| 1.9. | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

| 1.10. | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių |
| --- | --- |

1.10.

Iš jo: Medienos bei medienos gaminių

| 1.11. | Iš jo: Statybos |
| --- | --- |

1.11.

Iš jo: Statybos

| 1.12. | Iš jo: Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

1.12.

Iš jo: Tekstilės ir odos

| 1.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

1.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 2. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

2.

Transporto sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležinkelių |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležinkelių

| 2.2. | Iš jo: Vamzdyninio transporto |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Vamzdyninio transporto

| 2.3. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 3. | Gyvenamasis sektorius |
| --- | --- |

3.

Gyvenamasis sektorius

| 4. | Komercinių ir viešųjų paslaugų |
| --- | --- |

4.

Komercinių ir viešųjų paslaugų

| 5. | Žemės ir (arba) miškų ūkio |
| --- | --- |

5.

Žemės ir (arba) miškų ūkio

| 6. | Žvejybos |
| --- | --- |

6.

Žvejybos

| 7. | Kitur nenurodyta – Kita |
| --- | --- |

7.

Kitur nenurodyta – Kita

3.2.4.   Importas ir eksportas

Elektros energijos ir šilumos importo ir eksporto kiekiai pagal šalis.

3.2.5.   Gamintojų savoms reikmėms grynoji elektros energijos gamyba ir grynoji šilumos gamyba.

Nurodoma elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojų grynoji elektros energijos gamyba ir grynoji šilumos gamyba atskirai mišrioms šilumos ir elektros energijos gamybos įmonėms, (tik) elektros energijos gamybos įmonėms ir (tik) šilumos gamybos įmonėms pagal toliau išvardytas gamyklas ar veiklos rūšis:

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |

1.

Visas energetikos sektorius

| 1.1. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.2. | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Naftos ir dujų gavyba

| 1.3. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

| 1.4. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.5. | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.7. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.8. | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos

| 1.9. | Iš jo: Akmens anglių suskystinimo gamyklos |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Akmens anglių suskystinimo gamyklos

| 1.10. | Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos |
| --- | --- |

1.10.

Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos

| 1.11. | Iš jo: Dujinimo gamyklos (biodujų) |
| --- | --- |

1.11.

Iš jo: Dujinimo gamyklos (biodujų)

| 1.12. | Iš jo: Dujų keitimas į skysčius |
| --- | --- |

1.12.

Iš jo: Dujų keitimas į skysčius

| 1.13. | Iš jo: Medžio anglių gamybos įmonės |
| --- | --- |

1.13.

Iš jo: Medžio anglių gamybos įmonės

| 1.14. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.14.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

| 2. | Visi kiti sektoriai: atitinka „3.2.3. Galutinio energijos naudojimo specifikacija“ suvestinių rodiklių sąrašą. |
| --- | --- |

2.

Visi kiti sektoriai: atitinka „3.2.3. Galutinio energijos naudojimo specifikacija“ suvestinių rodiklių sąrašą.

3.2.6.   Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras

Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosioms šilumos ir elektros energijos (CHP) ir tik šilumos gamybos įmonėms.

| 1. | Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudoto kietojo kuro ir pagamintų dujų turi būti nurodyti šių energetikos produktų kiekiai: antracito, koksinių akmens anglių, kitų bituminių akmens anglių, subbituminių akmens anglių, lignito arba rusvųjų anglių, durpių, akmens anglių briketų, kokso krosnių anglių, dujinio kokso, akmens anglių deguto, rusvųjų anglių briketų ir (arba) durpių briketų, dujų gamyklų dujų, kokso krosnių dujų, aukštakrosnių dujų ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujų. Turi būti nurodomi jų sąnaudų kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:











  1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- | --- |

1.

Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudoto kietojo kuro ir pagamintų dujų turi būti nurodyti šių energetikos produktų kiekiai: antracito, koksinių akmens anglių, kitų bituminių akmens anglių, subbituminių akmens anglių, lignito arba rusvųjų anglių, durpių, akmens anglių briketų, kokso krosnių anglių, dujinio kokso, akmens anglių deguto, rusvųjų anglių briketų ir (arba) durpių briketų, dujų gamyklų dujų, kokso krosnių dujų, aukštakrosnių dujų ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujų. Turi būti nurodomi jų sąnaudų kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:

1.

Visas energetikos sektorius

| 1.1. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.2. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

| 1.3. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.4. | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

| 1.5. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.7. | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos

| 1.8. | Iš jo: Akmens anglių suskystinimas |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Akmens anglių suskystinimas

| 1.9. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležies ir plieno |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležies ir plieno

| 2.2. | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos

| 2.3. | Iš jo: Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotųjų metalų

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralų

| 2.5. | Iš jo: Transporto įrangos |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įrangos

| 2.6. | Iš jo: Mašinų |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinų

| 2.7. | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako

| 2.9. | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

| 2.10. | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Medienos bei medienos gaminių

| 2.11. | Iš jo: Statybos |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statybos

| 2.12. | Iš jo: Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilės ir odos

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 3. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius

| 3.1. | Iš jo: Geležinkelių |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Geležinkelių

| 3.2. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai

| 4.1. | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta

| 2. | Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotų naftos produktų turi būti nurodomi toliau išvardytų energetikos produktų kiekiai: žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo gamyklų dujų, LPG, pirminio benzino, žibalinių reaktyvinių degalų, kito žibalo, gazolio ir (arba) dyzelino (distiliacinės alyvos), skystojo kuro (mazuto), bitumo (įskaitant orimulsiją), naftos kokso ir kitų naftos produktų. Turi būti nurodomi jų sąnaudų kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:











  1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- | --- |

2.

Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotų naftos produktų turi būti nurodomi toliau išvardytų energetikos produktų kiekiai: žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo gamyklų dujų, LPG, pirminio benzino, žibalinių reaktyvinių degalų, kito žibalo, gazolio ir (arba) dyzelino (distiliacinės alyvos), skystojo kuro (mazuto), bitumo (įskaitant orimulsiją), naftos kokso ir kitų naftos produktų. Turi būti nurodomi jų sąnaudų kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:

1.

Visas energetikos sektorius

| 1.1. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.2. | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Naftos ir dujų gavyba

| 1.3. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.4. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.5. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležies ir plieno |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležies ir plieno

| 2.2. | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos

| 2.3. | Iš jo: Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotųjų metalų

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralų

| 2.5. | Iš jo: Transporto įrangos |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įrangos

| 2.6. | Iš jo: Mašinų |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinų

| 2.7. | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako

| 2.9. | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

| 2.10. | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Medienos bei medienos gaminių

| 2.11. | Iš jo: Statybos |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statybos

| 2.12. | Iš jo: Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilės ir odos

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 3. | Transporto sektorius: |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius:

| 3.1. | Iš jo: Vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Vamzdyninis transportas

| 3.2. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai

| 4.1. | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta

| 3. | Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotų gamtinių dujų turi būti nurodomi kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:











  1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- | --- |

3.

Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotų gamtinių dujų turi būti nurodomi kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:

1.

Visas energetikos sektorius

| 1.1. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.2. | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Naftos ir dujų gavyba

| 1.3. | Iš jo: Tiekimas naftos perdirbimo įmonėms |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Tiekimas naftos perdirbimo įmonėms

| 1.4. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.5. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.7. | Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos

| 1.8. | Iš jo: Dujų vertimas į skysčius |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Dujų vertimas į skysčius

| 1.9. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležies ir plieno |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležies ir plieno

| 2.2. | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos

| 2.3. | Iš jo: Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotųjų metalų

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralų

| 2.5. | Iš jo: Transporto įrangos |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įrangos

| 2.6. | Iš jo: Mašinų |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinų

| 2.7. | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako

| 2.9. | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

| 2.10. | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Medienos bei medienos gaminių

| 2.11. | Iš jo: Statybos |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statybos

| 2.12. | Iš jo: Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilės ir odos

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė

| 3. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius

| 3.1. | Iš jo: Vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Vamzdyninis transportas

| 3.2. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai: |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai:

| 4.1. | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta

| 4. | Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotos atsinaujinančios energijos ir energijos iš atliekų turi būti nurodomi šių energetikos produktų kiekiai: geoterminės energijos, saulės terminės energijos, pramoninių atliekų (neatsinaujinančių), komunalinių atliekų (atsinaujinančių), komunalinių atliekų (neatsinaujinančių), medžio ir (arba) medžio atliekų, ir (arba) kitų kietųjų atliekų, sąvartynų dujų, kanalizacijos dumblo dujų, kitų biodujų ir skystųjų biodegalų. Turi būti nurodomi jų sąnaudų kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:











  1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- | --- |

4.

Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotos atsinaujinančios energijos ir energijos iš atliekų turi būti nurodomi šių energetikos produktų kiekiai: geoterminės energijos, saulės terminės energijos, pramoninių atliekų (neatsinaujinančių), komunalinių atliekų (atsinaujinančių), komunalinių atliekų (neatsinaujinančių), medžio ir (arba) medžio atliekų, ir (arba) kitų kietųjų atliekų, sąvartynų dujų, kanalizacijos dumblo dujų, kitų biodujų ir skystųjų biodegalų. Turi būti nurodomi jų sąnaudų kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:

1.

Visas energetikos sektorius

| 1.1. | Iš jo: Dujinimo gamyklos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Dujinimo gamyklos

| 1.2. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.3. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

| 1.4. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.5. | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

| 1.7. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.8. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.9. | Iš jo: Medžio anglių gamybos įmonės |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Medžio anglių gamybos įmonės

| 1.10. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.10.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležies ir plieno |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležies ir plieno

| 2.2. | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos

| 2.3. | Iš jo: Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotųjų metalų

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralų

| 2.5. | Iš jo: Transporto įrangos |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įrangos

| 2.6. | Iš jo: Mašinų |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinų

| 2.7. | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako

| 2.9. | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

| 2.10. | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Medienos bei medienos gaminių

| 2.11. | Iš jo: Statybos |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statybos

| 2.12. | Iš jo: Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilės ir odos

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 3. | Transporto sektorius: |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius:

| 3.1. | Iš jo: Geležinkelių |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Geležinkelių

| 3.2. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai: |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai:

| 4.1. | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta

3.3.   Elektros energijos ir šilumos gamybos struktūriniai duomenys

3.3.1.   Grynoji maksimali elektros energijos galia ir didžiausia apkrova

Galią reikėtų nurodyti atitinkamų ataskaitinių metų gruodžio 31 d.

Apima tiek (tik) elektros energijos įmonių, tiek mišriųjų šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) įmonių elektros energijos galią.

Grynoji maksimali elektros energijos galia – tai kiekvienos jėgainės grynosios maksimalios elektros energijos galios per nurodytą jų įrangos eksploatavimo laikotarpį suma. Šių duomenų rinkimo tikslais laikoma, kad įranga eksploatuojama nuolat: praktiškai 15 ar daugiau valandų per dieną. Grynoji maksimali galia – tai maksimali galia darant prielaidą, kad tai vienintelė turima galia, kurią jėgainės įrenginiams veikiant visu pajėgumu galima nuolat tiekti (išleidimo į tinklą vietoje). Didžiausia apkrova apibrėžiama kaip didžiausia šalies tinkle ar tinkluose absorbuotos ar patiektos energijos vertė.

Toliau išvardyti kiekiai turi būti pateikiami tik tinklams.

| 1. | Iš viso |
| --- | --- |

1.

Iš viso

| 2. | Branduolinė |
| --- | --- |

2.

Branduolinė

| 3. | Hidro (vandens) |
| --- | --- |

3.

Hidro (vandens)

| 3.1. | Iš jos: hidroakumuliacinė |
| --- | --- |

3.1.

Iš jos: hidroakumuliacinė

| 4. | Geoterminė energija |
| --- | --- |

4.

Geoterminė energija

| 5. | Saulės |
| --- | --- |

5.

Saulės

| 6. | Potvynių (ir atoslūgių), bangų, vandenyno energija |
| --- | --- |

6.

Potvynių (ir atoslūgių), bangų, vandenyno energija

| 7. | Vėjo energija |
| --- | --- |

7.

Vėjo energija

| 8. | Deginant degųjį kurą gauta energija |
| --- | --- |

8.

Deginant degųjį kurą gauta energija

| 8.1. | Iš jos: Garas |
| --- | --- |

8.1.

Iš jos: Garas

| 8.2. | Iš jos: Vidaus degimo |
| --- | --- |

8.2.

Iš jos: Vidaus degimo

| 8.3. | Iš jos: Dujų turbinų |
| --- | --- |

8.3.

Iš jos: Dujų turbinų

| 8.4. | Iš jos: Kombinuotojo ciklo |
| --- | --- |

8.4.

Iš jos: Kombinuotojo ciklo

| 8.5. | Iš jos: Kita
  Konkrečiai nurodyti, jei bus teikiami duomenys. |
| --- | --- |

8.5.

Iš jos: Kita

Konkrečiai nurodyti, jei bus teikiami duomenys.

| 9. | Didžiausia apkrova |
| --- | --- |

9.

Didžiausia apkrova

| 10. | Galia piko metu |
| --- | --- |

10.

Galia piko metu

| 11. | Didžiausios apkrovos data ir laikas |
| --- | --- |

11.

Didžiausios apkrovos data ir laikas

3.3.2.   Grynoji maksimali elektros energijos galia, gaminant iš degiojo kuro

Grynoji maksimali elektros energijos galia, gaminant iš degiojo kuro, turi būti pateikiama tiek apie pagrindinės veiklos gamintojus, tiek apie gamintojus savoms reikmėms, taip pat atskirai pagal įmonės tipą (atsižvelgiant į tai, ar joje naudojamas vienos ar kelių rūšių kuras), kaip nurodyta tolesnėje lentelėje. Įmonėms, kuriose gali būti naudojamas įvairių rūšių kuras, kiekvienu atveju turi būti nurodoma, kuri kuro rūšis yra pagrindinė ir kurios yra pakaitinio kuro rūšys.

| 1. | Naudojamas vienos rūšies kuras: |
| --- | --- |

1.

Naudojamas vienos rūšies kuras:

| 1.1. | Naudojamos akmens anglys arba anglių produktai
  Apima kokso krosnių dujas, aukštakrosnių dujas ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujas |
| --- | --- |

1.1.

Naudojamos akmens anglys arba anglių produktai

Apima kokso krosnių dujas, aukštakrosnių dujas ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujas

| 1.2. | Naudojamas skystasis kuras
  Priklauso naftos perdirbimo gamyklų dujos. |
| --- | --- |

1.2.

Naudojamas skystasis kuras

Priklauso naftos perdirbimo gamyklų dujos.

| 1.3. | Naudojamos gamtinės dujos
  Priklauso dujų gamyklų dujos. |
| --- | --- |

1.3.

Naudojamos gamtinės dujos

Priklauso dujų gamyklų dujos.

| 1.4. | Naudojamos durpės |
| --- | --- |

1.4.

Naudojamos durpės

| 1.5. | Naudojamos degiosios atsinaujinančios medžiagos ir atliekos |
| --- | --- |

1.5.

Naudojamos degiosios atsinaujinančios medžiagos ir atliekos

| 2. | Naudojamas kelių rūšių kuras, kietasis ir skystasis |
| --- | --- |

2.

Naudojamas kelių rūšių kuras, kietasis ir skystasis

| 3. | Naudojamas kelių rūšių kuras, kietasis ir gamtinės dujos |
| --- | --- |

3.

Naudojamas kelių rūšių kuras, kietasis ir gamtinės dujos

| 4. | Naudojamas kelių rūšių kuras, skystasis ir gamtinės dujos |
| --- | --- |

4.

Naudojamas kelių rūšių kuras, skystasis ir gamtinės dujos

| 5. | Naudojamas kelių rūšių kuras, skystasis, kietasis ir gamtinės dujos |
| --- | --- |

5.

Naudojamas kelių rūšių kuras, skystasis, kietasis ir gamtinės dujos

Sistemoms, kuriose naudojamas kelių rūšių kuras, priskiriami tik tie įrenginiai, kuriuose nuolatos gali būti deginamas daugiau nei vienos rūšies kuras. Jėgainės su atskirais blokais, kuriuose deginamos skirtingos kuro rūšys, turėtų būti skaidomos į atitinkamas kategorijas pagal vienos rūšies kurą.

3.4.   Matavimo vienetai

| 1. | Energijos kiekis |
| --- | --- |

1.

Energijos kiekis

Elektros energija: GWh

Šiluma: TJ

Kietasis kuras ir pagamintos dujos: taikomi šio priedo 1 dalyje nurodyti matavimo vienetai.

Gamtinės dujos: taikomi šio priedo 2 dalyje nurodyti matavimo vienetai.

Nafta ir naftos produktai: taikomi šio priedo 4 dalyje nurodyti matavimo vienetai.

Atsinaujinanti energija ir atliekos: taikomi šio priedo 5 dalyje nurodyti matavimo vienetai.

| 2. | Pajėgumas |
| --- | --- |

2.

Pajėgumas

Elektros energijos gamybos pajėgumas: MWe

Šilumos gamybos pajėgumas: MWt

3.5.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Prancūzijai taikoma leidžianti nukrypti nuostata dėl susijusių su šiluma suvestinių rodiklių pateikimo. Ši nukrypti leidžianti nuostata nustos galioti, kai tik Prancūzija galės pateikti šiuos duomenis, tačiau jokiu būdu ne vėliau kaip per 4 metus nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

4.   NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI

4.1.   Susiję energetikos produktai

Jei kitaip nenurodyta, duomenys renkami apie visus toliau išvardytus energetikos produktus:

| Energetikos produktas | Apibrėžimas |
| --- | --- |
| 1. | Žalia nafta |

Energetikos produktas

Apibrėžimas

1.

Žalia nafta

Žalia nafta yra natūralios kilmės mineralinė nafta, kurios sudėtyje yra angliavandenilių ir asocijuotų priemaišų (pvz., sieros). Esant normaliai paviršiaus temperatūrai ir slėgiui ji yra skystos būsenos, o jos fizinės savybės (tankis, klampa ir pan.) yra labai nepastovios. Šiai kategorijai priklauso kondensatas, gautas iš asocijuotų arba neasocijuotų dujų ir sumaišytas su komercinės žalios naftos srove.

| 2. | NGL |
| --- | --- |

2.

NGL

NGL yra skysti arba suskystinti angliavandeniliai, gauti iš gamtinių dujų atskyrimo įrenginiuose arba dujų perdirbimo įmonėse. Gamtiniams dujų kondensatams priklauso (paprastas ir izo-) etanas, propanas, butanas, (izo-) pentanas ir pentano plus formos (kartais vadinami natūraliuoju benzinu arba gamyklų kondensatu).

| 3. | Naftos perdirbimo gamyklų žaliava |
| --- | --- |

3.

Naftos perdirbimo gamyklų žaliava

Naftos perdirbimo gamyklų žaliava yra apdorota nafta, skirta tolesniam perdirbimui (pvz., tiesioginės distiliacijos mazutas (gaunamas tiesioginiu naftos distiliavimu) arba vakuuminis gazolis) išskyrus kompaundavimą. Toliau apdorojant ji bus perdirbta į vieną arba daugiau sudedamųjų dalių ir (arba) galutinių produktų. Šis apibrėžimas taip pat taikomas ir iš naftos chemijos pramonės sugrąžintai žaliavai į naftos perdirbimo pramonę (pvz., pirolizės benzinas, C4 frakcijos, gazolis ir mazuto frakcijos).

| 4. | Priedai ir (arba) oksigenatai |
| --- | --- |

4.

Priedai ir (arba) oksigenatai

Priedai yra neangliavandeniliniai cheminiai junginiai pridedami arba kompaunduojami su produktu siekiant pakeisti degalų savybes (oktanas, heksadekanas, šaltosios savybės ir pan.):

| — | oksigenatai, pavyzdžiui, alkoholiai (metanolis, etanolis), eteriai (pavyzdžiui, metilo ir tretinio butilo eteris (MTBE), etilo ir tretinio butilo eteris (ETBE), tretinis pentil-metilo eteris (TAME)), |
| --- | --- |

—

oksigenatai, pavyzdžiui, alkoholiai (metanolis, etanolis), eteriai (pavyzdžiui, metilo ir tretinio butilo eteris (MTBE), etilo ir tretinio butilo eteris (ETBE), tretinis pentil-metilo eteris (TAME)),

| — | esteriai (pvz., rapsų sėklos arba dimetilesteris ir pan.), |
| --- | --- |

—

esteriai (pvz., rapsų sėklos arba dimetilesteris ir pan.),

| — | cheminiai junginiai (pvz., TML, TEL ir detergentai). |
| --- | --- |

—

cheminiai junginiai (pvz., TML, TEL ir detergentai).

Pastaba. Šioje kategorijoje nurodytų priedų ir oksigenatų (alkoholių, eterių, esterių ir kitų cheminių junginių) kiekis turi būti susijęs su maišymo su degalais arba degalų naudojimui skirtu kiekiu.

| 4.1. | Iš jų: Biodegalai |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Biodegalai

Biobenzinas ir biodyzelinas. Taikomi 5 dalies (atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų) apibrėžimai.

Šioje kategorijoje nurodytų skystųjų biodegalų kiekis atitinka biodegalų, o ne bendrą skysčių, su kuriais maišomi biodegalai, tūrį.

Nepriskiriama jokia prekyba biodegalais, kurie nebuvo maišyti su transporto degalais (t. y. grynieji biodegalai); jie turėtų būti nurodomi 5 dalyje. Biodegalai, kuriais prekiaujama kaip transporto degalų dalimi, turėtų būti nurodomi atitinkamo produkto skiltyje, nurodant biodegalų dalį.

| 5. | Kiti angliavande-niliai |
| --- | --- |

5.

Kiti angliavande-niliai

Sintetinė žalia nafta iš bitumingojo smėlio, skalūnų alyvos ir t. y., anglies skystinimo skysčiai (žr. 1 dalį), gamtinių dujų virsmo į benziną metu gauti skysčiai (žr. 2 dalį), vandenilis ir emulsinė alyva (pvz., orimulsija).

Nepriskiriama naftingųjų skalūnų gamyba, kuriai skirta 1 dalis.

Skalūnų alyvos produktai (antrinis produktas) turi būti nurodyti skilties „Iš kitų šaltinių“ kategorijoje „Kiti angliavandeniliai“.

| 6. | Naftos perdirbimo dujos (nesuskys-tintos) |
| --- | --- |

6.

Naftos perdirbimo dujos (nesuskys-tintos)

Naftos perdirbimo dujų kategorijai priklauso įvairios nekondensuojamos dujos, kurias daugiausiai sudaro vandenilis, metanas, etanas ir alkenai, gauti naftos perdirbimo gamyklose distiliuojant žalią naftą arba apdorojant naftos produktus (pvz., krekingo metu). Čia taip pat priskiriamos dujos, kurios yra grąžinamos iš naftos chemijos pramonės.

| 7. | Etanas |
| --- | --- |

7.

Etanas

Natūralios dujinės būsenos linijinis angliavandenilis (C2H6), gautas iš gamtinių dujų ir naftos perdirbimo dujų srovių.

| 8. | LPG |
| --- | --- |

8.

LPG

LPG yra lengvi parafininiai angliavandeniliai, gauti naftos perdirbimo metu, žalios naftos stabilizavimo ir gamtinių dujų perdirbimo įmonėse. Juos dažniausiai sudaro propanas (C3H8) ir butanas (C4Hl0) arba jų junginys. Jų sudėtyje taip pat gali būti propeno, buteno, izopropileno ir metilpropeno. LPG paprastai skystinami slėgiu transportavimui arba sandėliavimui.

| 9. | Pirminis benzinas |
| --- | --- |

9.

Pirminis benzinas

Pirminis benzinas yra žaliava, skirta naftos chemijos pramonei (pvz., etileno arba aromatinių angliavandenilių gamybai) arba benzino gamybai riformuojant arba izomerizuojant naftos perdirbimo gamykloje.

Pirminiame benzine medžiaga susidaro 30–210 oC temperatūros distiliacijos intervale arba šio intervalo dalyje.

| 10. | Automobilinis benzinas |
| --- | --- |

10.

Automobilinis benzinas

Automobilinį benziną sudaro lengvų angliavandenilių mišinys distiliuojant 35–215 oC temperatūroje. Jis naudojamas kaip degalai žemėje naudojamuose kibirkštinio uždegimo varikliuose. Automobiliniame benzine gali būti priedų, oksigenatų ir antidetonacinių priedų, įskaitant švino junginius, pavyzdžiui, TEL ir TML.

Priskiriamos automobilinio benzino kompaundavimo sudedamosios dalys (išskyrus priedus ir (arba) oksigenatus), pavyzdžiui, alkilatai, izomeratas, riformingo benzinas (reformatas), krekingo benzinas, skirti naudoti kaip prekinis automobilinis benzinas.

| 10.1. | Iš jų: Biobenzinas |
| --- | --- |

10.1.

Iš jų: Biobenzinas

Taikomi 5 dalies „Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų“ apibrėžimai.

| 11. | Aviacinis benzinas |
| --- | --- |

11.

Aviacinis benzinas

Specialiai aviaciniams stūmokliniams varikliams paruoštas automobilinis benzinas, kurio oktaninis skaičius tinka varikliui, stingimo temperatūra - 60 oC, o distiliacijos intervalas nuo 30 oC iki 180 oC temperatūros.

| 12. | Benzininiai reaktyviniai degalai (pirminio benzino reaktyviniai degalai arba JP4) |
| --- | --- |

12.

Benzininiai reaktyviniai degalai (pirminio benzino reaktyviniai degalai arba JP4)

Priskiriamos visos lengvųjų angliavandenilių alyvos, naudojamos aviacijos turbinų jėgainėse, distiliuojant 100–250 oC temperatūroje. Jos gaunamos kompaunduojant žibalą ir benziną arba pirminį benziną taip, kad aromatinių angliavandenilių turinys neviršytų 25 % tūrio, o garų slėgis būtų nuo 13,7 kPa iki 20,6 kPa.

| 13. | Žibaliniai reaktyviniai degalai |
| --- | --- |

13.

Žibaliniai reaktyviniai degalai

Aviacijos turbinų jėgainėse naudojamas distiliatas. Jam būdingos tos pačios distiliacijos ypatybės, t. y. 150–300 oC temperatūra (paprastai neviršijant 250 oC), o pliūpsnio temperatūra tokia pat kaip žibalo. Be to, jis turi ypatingų savybių (pavyzdžiui, stingimo temperatūra), kurią nustato Tarptautinė oro transporto asociacija (IATA).

Priskiriamos žibalo kompaundavimo sudedamosios dalys.

| 14. | Kitoks žibalas |
| --- | --- |

14.

Kitoks žibalas

Rafinuotos naftos distiliatas, naudojamas ne orlaivių transporto sektoriuose. Jis distiliuojamas 150–300 oC temperatūroje.

| 15. | Gazolis ir (arba) dyzelinas (distiliacinė alyva) |
| --- | --- |

15.

Gazolis ir (arba) dyzelinas (distiliacinė alyva)

Gazolis ir (arba) dyzelinas pirmiausiai naudojami kaip tarpinis distiliatas, distiliuojamas 180–380 oC temperatūroje. Priskiriamos kompaundavimo sudedamosios dalys. Atsižvelgiant į paskirtį skiriamos kelios markės:

| 15.1. | Iš jų: Transportinis dyzelinas |
| --- | --- |

15.1.

Iš jų: Transportinis dyzelinas

Kelių transporto dyzelinas, naudojamas slėginio uždegimo varikliuose (automobilių, sunkvežimių ir pan.), kuriame paprastai yra mažai sieros;

| 15.1.1. | Iš 15.1, iš jų: Biodyzelinas |
| --- | --- |

15.1.1.

Iš 15.1, iš jų: Biodyzelinas

Taikomi 5 dalies „Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų“ apibrėžimai.

| 15.2. | Iš jų: Kūrenimui skirtas ir kitoks gazolis |
| --- | --- |

15.2.

Iš jų: Kūrenimui skirtas ir kitoks gazolis

Lengvos kūrenti skirtos pramoninės ir komercinės alyvos, laivų varikliuose ir geležinkelių transporte naudojamas dyzelis, kitoks gazolis, įskaitant sunkiuosius gazolius, kurie distiliuojami 380–540 oC temperatūroje ir kurie yra naudojami kaip naftos chemijos žaliava.

| 16. | Skystasis kuras (mazutas) |
| --- | --- |

16.

Skystasis kuras (mazutas)

Visas likęs (sunkusis) mazutas (įskaitant gautus maišymo metu). Kinematinė klampa 80 oC temperatūroje viršija 10 cSt. Pliūpsnio temperatūra visada viršija 50 oC, o tankis yra visada didesnis nei 0,90 kg/l.

| 16.1. | Iš jų: Turintys mažą sieros kiekį |
| --- | --- |

16.1.

Iš jų: Turintys mažą sieros kiekį

Skystasis kuras (mazutas), kuriame sieros mažiau nei 1 %.

| 16.2. | Iš jų: Turintys didelį sieros kiekį |
| --- | --- |

16.2.

Iš jų: Turintys didelį sieros kiekį

Skystasis kuras (mazutas), kuriame sieros ne mažiau kaip 1 %.

| 17. | Vaitspiritas ir SBP |
| --- | --- |

17.

Vaitspiritas ir SBP

Rafinuoti distiliaciniai tarpiniai produktai, kurių distiliacija vyksta pirminio benzino arba žibalo lygmenyje. Toliau jie skaidomi į:

| — | Pramoninį spiritą (SBP): lengvąsias alyvas, distiliuojamas 30–200 oC temperatūroje. Priklausomai nuo distiliacijos intervalo nutraukimo pozicijos, skiriamos 7 arba 8 pramoninio spirito markės. Markės nustatomos pagal temperatūros skirtumus (kuri neviršija 60 oC) nuo 5 % iki 90 % tūrio distiliacijos taškų. |
| --- | --- |

—

Pramoninį spiritą (SBP): lengvąsias alyvas, distiliuojamas 30–200 oC temperatūroje. Priklausomai nuo distiliacijos intervalo nutraukimo pozicijos, skiriamos 7 arba 8 pramoninio spirito markės. Markės nustatomos pagal temperatūros skirtumus (kuri neviršija 60 oC) nuo 5 % iki 90 % tūrio distiliacijos taškų.

| — | Vaitspiritą: Pramoninį spiritą, kurio pliūpsnio temperatūra viršija 30 oC. Vaitspirito distiliacijos intervalas yra 135–200 oC. |
| --- | --- |

—

Vaitspiritą: Pramoninį spiritą, kurio pliūpsnio temperatūra viršija 30 oC. Vaitspirito distiliacijos intervalas yra 135–200 oC.

| 18. | Tepalai |
| --- | --- |

18.

Tepalai

Iš distiliato šalutinių produktų gauti angliavandeniliai; dažniausiai naudojami guolių paviršių trinčiai mažinti.

Įtraukiamos visos prekinės tepamosios alyvos markės, pradedant šeivine alyva ir baigiant cilindrine alyva ir visos, naudojamos plastiškuosiuose tepaluose, variklinėje alyvoje ir visose tepalams naudojamos bazinės alyvos markėse.

| 19. | Bitumas |
| --- | --- |

19.

Bitumas

Kietas, pusiau kietas arba klampus koloidinės struktūros angliavandenilis, tarp rudos ir juodos spalvos, gaunamas kaip likutis žalios naftos distiliacijos metu, distiliuojant naftos likučius iš atmosferinės distiliacijos vakuuminiu būdu. Bitumas dažnai vadinamas asfaltu ir dažniausiai naudojamas keliams tiesti bei stogams dengti.

Įtraukiamas pseudoverdantysis ir susmulkintas bitumas.

| 20. | Parafinas |
| --- | --- |

20.

Parafinas

Sotieji alifatiniai angliavandeniliai. Šie parafinai yra tepamosios alyvos deparafinavimo metu gauti likučiai. Jie yra kristalinės struktūros, kuri maždaug atitinka markę. Jų pagrindinės savybės yra tokios: bespalviai, bekvapiai ir permatomi, o lydosi aukštesnėje nei 45 oC temperatūroje.

| 21. | Naftos koksas |
| --- | --- |

21.

Naftos koksas

Juodos spalvos kietas šalutinis produktas, kuris dažniausiai gaunamas atliekant naftos išvestos žaliavos, vakuumo likučių, deguto ir pikio krekingą arba koksavimą uždelsto arba skystojo koksavimo metu. Jį daugiausiai sudaro anglis (90–95 %) ir mažas pelenų kiekis. Jis naudojamas plieno pramonėje kaip žaliava kokso krosnyse, kurui, elektrodų ir chemikalų gamybai. Dvi pagrindinės savybės yra „žaliasis koksas“ ir „degtas koksas“.

Įtraukiamas „katalizavimo koksas“, kuris nusėda ant katalizatoriaus rafinavimo metu; šis koksas negali būti naudojamas antrą kartą ir paprastai sudeginamas kaip gamyklos kuras.

| 22. | Kiti produktai |
| --- | --- |

22.

Kiti produktai

Visi anksčiau atskirai nepaminėti produktai, pavyzdžiui: degutas ir siera.

Įtraukiami aromatiniai angliavandeniliai (pvz., BTX arba benzenas, toluenas ir asilenas) ir alkenai (pvz., propanas) gaminami naftos perdirbimo gamyklose.

4.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams.

4.2.1.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

Toliau pateikiama lentelė taikoma tik žaliai naftai, NGL, naftos perdirbimo gamyklų žaliavai, priedams, biodegalams ir kitiems angliavandeniliams:

| 1. | Vietos gamyba
  Netaikoma natos perdirbimo gamyklų žaliavai ir biodegalams. |
| --- | --- |

1.

Vietos gamyba

Netaikoma natos perdirbimo gamyklų žaliavai ir biodegalams.

| 2. | Iš kitų šaltinių
  Priedai, biodegalai ir kiti angliavandeniliai, kurių gamyba buvo įtraukta kituose kuro balansuose.
  Netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

2.

Iš kitų šaltinių

Priedai, biodegalai ir kiti angliavandeniliai, kurių gamyba buvo įtraukta kituose kuro balansuose.

Netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 2.1. | Iš jų: iš akmens anglių.
  Įtraukiami akmens anglies suskystinimo gamyklose gauti skysčiai ir kokso krosnyse gauti skysčiai. |
| --- | --- |

2.1.

Iš jų: iš akmens anglių.

Įtraukiami akmens anglies suskystinimo gamyklose gauti skysčiai ir kokso krosnyse gauti skysčiai.

| 2.2. | Iš jų: iš gamtinių dujų.
  Gamtinių dujų gali reikėti sintetinio benzino gamyboje kaip žaliavos. Dujų kiekis, reikalingas metanolio gamybai, pateikiamas 2 dalyje, o metanolio gavimas – pateikiamas šioje skiltyje. |
| --- | --- |

2.2.

Iš jų: iš gamtinių dujų.

Gamtinių dujų gali reikėti sintetinio benzino gamyboje kaip žaliavos. Dujų kiekis, reikalingas metanolio gamybai, pateikiamas 2 dalyje, o metanolio gavimas – pateikiamas šioje skiltyje.

| 2.3. | Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių.
  įtraukiami biodegalai, skirti kompaunduoti su transporto degalais.
  Gamyba pateikiama 5 dalyje, o kompaundavimo kiekis pateikiamas čia. |
| --- | --- |

2.3.

Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių.

įtraukiami biodegalai, skirti kompaunduoti su transporto degalais.

Gamyba pateikiama 5 dalyje, o kompaundavimo kiekis pateikiamas čia.

| 3. | Naftos chemijos sektoriaus grąžintas kiekis
  Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Jie paprastai būna šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai.
  Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

3.

Naftos chemijos sektoriaus grąžintas kiekis

Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Jie paprastai būna šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai.

Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 4. | Pervesti produktai
  Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.
  Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

4.

Pervesti produktai

Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.

Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 5. | Importas ir eksportas
  Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan). Žalios nafta ir NGL nurodomi pagal pirmosios kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai nurodomi pagal paskutinės siuntos šalį.
  Įtraukiami visi dujų skysčiai (pvz., LPG), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir tiesiogiai naftos chemijos pramonės importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu.
  Pastaba. Prekyba biodegalais, kurie nesumaišyti su transporto degalais (t. y. grynieji biodegalai), turi būti nurodyta klausimyne, skirtame atsinaujinančiai energijai.
  Laisvojoje zonoje perdirbimui importuotos naftos reeksportas turėtų būti įtraukiamas kaip produkto eksportas iš perdirbimo šalies į galutinės paskirties šalį. |
| --- | --- |

5.

Importas ir eksportas

Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan). Žalios nafta ir NGL nurodomi pagal pirmosios kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai nurodomi pagal paskutinės siuntos šalį.

Įtraukiami visi dujų skysčiai (pvz., LPG), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir tiesiogiai naftos chemijos pramonės importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu.

Pastaba. Prekyba biodegalais, kurie nesumaišyti su transporto degalais (t. y. grynieji biodegalai), turi būti nurodyta klausimyne, skirtame atsinaujinančiai energijai.

Laisvojoje zonoje perdirbimui importuotos naftos reeksportas turėtų būti įtraukiamas kaip produkto eksportas iš perdirbimo šalies į galutinės paskirties šalį.

| 6. | Tiesioginis naudojimas
  Žalia nafta, NGL, priedų ir oksigenatų (ir dalis, kuri priklauso biodegalams) bei kiti angliavandeniliai, naudojami tiesiogiai be apdorojimo naftos perdirbimo gamyklose.
  Įtraukiama žalia nafta, deginama elektros gamybai. |
| --- | --- |

6.

Tiesioginis naudojimas

Žalia nafta, NGL, priedų ir oksigenatų (ir dalis, kuri priklauso biodegalams) bei kiti angliavandeniliai, naudojami tiesiogiai be apdorojimo naftos perdirbimo gamyklose.

Įtraukiama žalia nafta, deginama elektros gamybai.

| 7. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius. |
| --- | --- |

7.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius.

| 8. | Apskaičiuota naftos perdirbimo gamyklų apkrova
  Apskaičiuotas bendras pradėto rafinuoti produkto kiekis. Tai apibrėžiama kaip:
  Vietos gamyba + iš kitų šaltinių + pramonės grąžintas kiekis + pervesti produktai + importas – eksportas – tiesioginis naudojimas + atsargų pasikeitimai |
| --- | --- |

8.

Apskaičiuota naftos perdirbimo gamyklų apkrova

Apskaičiuotas bendras pradėto rafinuoti produkto kiekis. Tai apibrėžiama kaip:

Vietos gamyba + iš kitų šaltinių + pramonės grąžintas kiekis + pervesti produktai + importas – eksportas – tiesioginis naudojimas + atsargų pasikeitimai

| 9. | Statistiniai skirtumai
  Apibrėžiami kaip apskaičiuotos ir faktinės naftos perdirbimo gamyklos apkrovos skirtumas. |
| --- | --- |

9.

Statistiniai skirtumai

Apibrėžiami kaip apskaičiuotos ir faktinės naftos perdirbimo gamyklos apkrovos skirtumas.

| 10. | Faktinė naftos perdirbimo gamyklos apkrova
  Kiekis, skaičiuojamas kaip į naftos perdirbimo gamyklas patiektas kiekis |
| --- | --- |

10.

Faktinė naftos perdirbimo gamyklos apkrova

Kiekis, skaičiuojamas kaip į naftos perdirbimo gamyklas patiektas kiekis

| 11. | Naftos perdirbimo gamyklų nuostoliai
  Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios (bruto) naftos perdirbimo gamyklos išeigos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garinimo distiliuojant. Nurodyti nuostoliai yra teigiami. Pelnas gali būti tūrio, bet ne svorio atžvilgiu. |
| --- | --- |

11.

Naftos perdirbimo gamyklų nuostoliai

Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios (bruto) naftos perdirbimo gamyklos išeigos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garinimo distiliuojant. Nurodyti nuostoliai yra teigiami. Pelnas gali būti tūrio, bet ne svorio atžvilgiu.

| 12. | Bendros ataskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos atsargos, esančios nacionalinėje teritorijoje
  Visos nacionalinėje teritorijoje esančios atsargos, įskaitant Vyriausybės, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, muitinės teritorijoje laikomos atsargos ir kitiems laikomos atsargos pagal dvišales Vyriausybines sutartis arba ne. „Pradžios“ ir „pabaigos“ atitinka pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną. |
| --- | --- |

12.

Bendros ataskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos atsargos, esančios nacionalinėje teritorijoje

Visos nacionalinėje teritorijoje esančios atsargos, įskaitant Vyriausybės, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, muitinės teritorijoje laikomos atsargos ir kitiems laikomos atsargos pagal dvišales Vyriausybines sutartis arba ne. „Pradžios“ ir „pabaigos“ atitinka pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną.

| 13. | Žemutinė degimo šiluma
  Gamyba, importas bei eksportas ir bendrasis vidurkis. |
| --- | --- |

13.

Žemutinė degimo šiluma

Gamyba, importas bei eksportas ir bendrasis vidurkis.

Toliau pateikiama lentelė taikoma tik gataviems produktams (naftos perdirbimo dujoms, etanui, LPG, pirminiam benzinui, automobiliniam benzinui, aviaciniam benzinui, benzininiams reaktyviniams degalams, žibaliniams reaktyviniams degalams, kitokiam žibalui, gazoliui ir (arba) dyzelinui, skystajam kurui (mazutui) (su dideliu ir mažu sieros kiekiu), vaitspiritui ir SBP, tepalams, bitumui, parafinui, naftos koksui ir kitiems produktams). Tiesioginiam deginimui naudojama žalia nafta ir NGL turėtų būti priskiriami prie gatavų produktų pristatymo ir produktų pervedimo:

| 1. | Pirminio produkto gavimas
  Įtraukiamas vietinės arba importuotos žalios naftos (įskaitant kondensatą) ir vietinį NGL, naudojamą tiesiogiai neperdirbus naftos perdirbimo gamykloje, kiekis ir iš naftos chemijos pramonės grąžintas kiekis, kuris (nors ir ne pirminis kuras) naudojamas tiesiogiai. |
| --- | --- |

1.

Pirminio produkto gavimas

Įtraukiamas vietinės arba importuotos žalios naftos (įskaitant kondensatą) ir vietinį NGL, naudojamą tiesiogiai neperdirbus naftos perdirbimo gamykloje, kiekis ir iš naftos chemijos pramonės grąžintas kiekis, kuris (nors ir ne pirminis kuras) naudojamas tiesiogiai.

| 2. | Bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga
  Pagaminta gatavų produktų naftos perdirbimo arba kompaundavimo gamykloje.
  Neįtraukiami naftos perdirbimo nuostoliai, tačiau įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklų kuras. |
| --- | --- |

2.

Bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga

Pagaminta gatavų produktų naftos perdirbimo arba kompaundavimo gamykloje.

Neįtraukiami naftos perdirbimo nuostoliai, tačiau įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklų kuras.

| 3. | Perdirbti produktai
  Gatavi produktai, kurie kartą pristatyti galutiniam vartotojui, patenka į rinką antrą kartą (pvz., naudoti, o po to perdirbti tepalai). Šis kiekis turėtų būti atimtas iš chemijos pramonės grąžinto kiekio. |
| --- | --- |

3.

Perdirbti produktai

Gatavi produktai, kurie kartą pristatyti galutiniam vartotojui, patenka į rinką antrą kartą (pvz., naudoti, o po to perdirbti tepalai). Šis kiekis turėtų būti atimtas iš chemijos pramonės grąžinto kiekio.

| 4. | Naftos perdirbimo gamyklos kuras
  Naftos perdirbimo gamyklos veikimui naudojami naftos produktai.
  Neįtraukiami naftos bendrovių naudojami produktai, kurie nėra skirti rafinavimui, pvz., bunkeriai arba naftos cisternos.
  Įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklose naudojamas kuras, skirtas elektrai ir parduodamai šilumai gaminti. |
| --- | --- |

4.

Naftos perdirbimo gamyklos kuras

Naftos perdirbimo gamyklos veikimui naudojami naftos produktai.

Neįtraukiami naftos bendrovių naudojami produktai, kurie nėra skirti rafinavimui, pvz., bunkeriai arba naftos cisternos.

Įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklose naudojamas kuras, skirtas elektrai ir parduodamai šilumai gaminti.

| 4.1. | Iš jų: naudojami elektros gamybai.
  Naftos perdirbimo gamyklų įrenginių elektrai gaminti naudojamas kiekis. |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: naudojami elektros gamybai.

Naftos perdirbimo gamyklų įrenginių elektrai gaminti naudojamas kiekis.

| 4.2. | Iš jų: naudojami CHP gamybai.
  Naftos perdirbimo gamyklų įrenginių CHP naudojamas kiekis. |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: naudojami CHP gamybai.

Naftos perdirbimo gamyklų įrenginių CHP naudojamas kiekis.

| 5. | Importas ir eksportas |
| --- | --- |

5.

Importas ir eksportas

| 6. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| --- | --- |

6.

Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

| 7. | Produktų pervedimai
  Perklasifikuotas kiekis dėl pakitusių specifikacijų arba dėl to, kad jis buvo sumaišytas su kitu produktu.
  Neigiamas vieno produkto įrašas kompensuojamas teigiamu įrašu (arba keliais įrašais) vienam arba keliems produktams arba atvirkščiai; galutinis grynasis rezultatas turėtų būti lygus nuliui. |
| --- | --- |

7.

Produktų pervedimai

Perklasifikuotas kiekis dėl pakitusių specifikacijų arba dėl to, kad jis buvo sumaišytas su kitu produktu.

Neigiamas vieno produkto įrašas kompensuojamas teigiamu įrašu (arba keliais įrašais) vienam arba keliems produktams arba atvirkščiai; galutinis grynasis rezultatas turėtų būti lygus nuliui.

| 8. | Pervesti produktai
  Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams. |
| --- | --- |

8.

Pervesti produktai

Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.

| 9. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius. |
| --- | --- |

9.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius.

| 10. | Apskaičiuoti bendrieji vidaus pristatymai
  Tai apibrėžiama kaip:
  Pirminio produkto gavimas + bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga + perdirbti produktai – naftos perdirbimo gamyklos kuras + importas – eksportas – tarptautinis jūrinis bunkeriavimas + produktų pervedimas – pervesti produktai + atsargų pasikeitimai |
| --- | --- |

10.

Apskaičiuoti bendrieji vidaus pristatymai

Tai apibrėžiama kaip:

Pirminio produkto gavimas + bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga + perdirbti produktai – naftos perdirbimo gamyklos kuras + importas – eksportas – tarptautinis jūrinis bunkeriavimas + produktų pervedimas – pervesti produktai + atsargų pasikeitimai

| 11. | Statistinis skirtumas
  Apibrėžiamas kaip apskaičiuoto ir faktinio bendrojo vidaus pristatymo skirtumas. |
| --- | --- |

11.

Statistinis skirtumas

Apibrėžiamas kaip apskaičiuoto ir faktinio bendrojo vidaus pristatymo skirtumas.

| 12. | Faktiniai bendrieji vidaus pristatymai
  Faktinis gatavų naftos produktų pristatymas iš pirminių šaltinių (pvz., naftos perdirbimo gamyklų, maišymo įrenginių ir pan.) vidaus rinkai.
  Šie duomenys gali skirtis nuo apskaičiuotų duomenų dėl, pavyzdžiui, taikymo srities skirtumų ir (arba) skirtingų ataskaitų sistemų apibrėžimų skirtumų. |
| --- | --- |

12.

Faktiniai bendrieji vidaus pristatymai

Faktinis gatavų naftos produktų pristatymas iš pirminių šaltinių (pvz., naftos perdirbimo gamyklų, maišymo įrenginių ir pan.) vidaus rinkai.

Šie duomenys gali skirtis nuo apskaičiuotų duomenų dėl, pavyzdžiui, taikymo srities skirtumų ir (arba) skirtingų ataskaitų sistemų apibrėžimų skirtumų.

| 12.1. | Iš jų: Bendrieji pristatymai naftos chemijos sektoriui
  Naftos chemijos sektoriui pristatomas kuro kiekis. |
| --- | --- |

12.1.

Iš jų: Bendrieji pristatymai naftos chemijos sektoriui

Naftos chemijos sektoriui pristatomas kuro kiekis.

| 12.2. | Iš jų: Energijos naudojimas naftos chemijos sektoriuje
  Naftos kiekis, naudojamas kaip kuras naftos chemijos procesams, pavyzdžiui, krekingas vandens garais. |
| --- | --- |

12.2.

Iš jų: Energijos naudojimas naftos chemijos sektoriuje

Naftos kiekis, naudojamas kaip kuras naftos chemijos procesams, pavyzdžiui, krekingas vandens garais.

| 12.3. | Iš jų: Naudojimas ne energetikos reikmėms naftos chemijos sektoriuje
  Naftos chemijos sektoriuje naudojamas naftos kiekis, skirtas etileno, propano, buteno, sintezės dujų, aromatinių angliavandenilių, butadieno ir kitų angliavandenilio pagrindą turinčių žaliavų gamybai krekingo vandens garais, aromatinių angliavandenilių gamyklų procesų ir garų riformingo metu. Neįtraukiamas naftos, naudojamos kaip kuras, kiekis. |
| --- | --- |

12.3.

Iš jų: Naudojimas ne energetikos reikmėms naftos chemijos sektoriuje

Naftos chemijos sektoriuje naudojamas naftos kiekis, skirtas etileno, propano, buteno, sintezės dujų, aromatinių angliavandenilių, butadieno ir kitų angliavandenilio pagrindą turinčių žaliavų gamybai krekingo vandens garais, aromatinių angliavandenilių gamyklų procesų ir garų riformingo metu. Neįtraukiamas naftos, naudojamos kaip kuras, kiekis.

| 13. | Grąžintas naftos chemijos sektoriaus kiekis į naftos perdirbimo gamyklas |
| --- | --- |

13.

Grąžintas naftos chemijos sektoriaus kiekis į naftos perdirbimo gamyklas

| 14. | Ataskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos atsargų lygiai
  Visos nacionalinėje teritorijoje esančios atsargos, įskaitant Vyriausybės, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, laisvojoje zonoje laikomos atsargos ir kitiems laikomos atsargos pagal dvišales Vyriausybines sutartis arba ne. „Pradžios“ ir „pabaigos“ atitinka pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną. |
| --- | --- |

14.

Ataskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos atsargų lygiai

Visos nacionalinėje teritorijoje esančios atsargos, įskaitant Vyriausybės, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, laisvojoje zonoje laikomos atsargos ir kitiems laikomos atsargos pagal dvišales Vyriausybines sutartis arba ne. „Pradžios“ ir „pabaigos“ atitinka pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną.

| 15. | Komunalinių įmonių atsargų pasikeitimai
  Komunalinių įmonių turimų atsargų, kurios nėra įtrauktos į kitur nurodytas dalis „Atsargų lygiai“ ir „Atsargų pasikeitimai“, pasikeitimai. Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius.
  Įtraukiama tiesioginiam deginimui naudojama žalia nafta ir NGL (jei tinka). |
| --- | --- |

15.

Komunalinių įmonių atsargų pasikeitimai

Komunalinių įmonių turimų atsargų, kurios nėra įtrauktos į kitur nurodytas dalis „Atsargų lygiai“ ir „Atsargų pasikeitimai“, pasikeitimai. Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius.

Įtraukiama tiesioginiam deginimui naudojama žalia nafta ir NGL (jei tinka).

| 16. | Žemutinė bendrųjų vidaus pristatymų degimo šiluma |
| --- | --- |

16.

Žemutinė bendrųjų vidaus pristatymų degimo šiluma

Transformavimo sektoriuje visam kurui, išskyrus naftos perdirbimo gamyklų žaliavoms, priedams ir (arba) oksigenatams, biodegalams ir kitiems angliavandeniliams, tačiau įskaitant ne energijos tikslais naudojamą kurą (naftos koksą ir kitus, kurie bus minimi atskirai) taikomi šie suvestiniai rodikliai:

| 1. | Visas transformavimo sektorius
  Bendras kuro, naudojamo pirminiam arba antriniam energijos keitimui, kiekis |
| --- | --- |

1.

Visas transformavimo sektorius

Bendras kuro, naudojamo pirminiam arba antriniam energijos keitimui, kiekis

| 1.1. | Iš jo: Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 1.2. | Iš jo: Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 1.3. | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 1.4. | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 1.5. | Iš jo: Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 1.6. | Iš jo: Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 1.7. | Iš jo: Dujų gamyklos ir (arba) dujinimo įmonės |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Dujų gamyklos ir (arba) dujinimo įmonės

| 1.8. | Iš jo: Gamtinės dujos su priedais |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Gamtinės dujos su priedais

| 1.9. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.10. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.10.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.11. | Iš jo: Naftos chemijos pramonė |
| --- | --- |

1.11.

Iš jo: Naftos chemijos pramonė

| 1.12. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.12.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

| 1.13. | Iš jo: Kitur nenurodyti – Transformavimas |
| --- | --- |

1.13.

Iš jo: Kitur nenurodyti – Transformavimas

4.2.2.   Energetikos sektorius

Energetikos sektoriuje visam kurui, išskyrus naftos perdirbimo gamyklų žaliavoms, priedams ir (arba) oksigenatams, biodegalams ir kitiems angliavandeniliams, tačiau įskaitant ne energijos tikslais naudojamą kurą (naftos koksą ir kitus, kurie bus minimi atskirai) taikomi šie suvestiniai rodikliai:

| 1. | Visas energetikos sektorius
  Bendras kiekis, energetikos sektoriuje naudojamas kaip energija |
| --- | --- |

1.

Visas energetikos sektorius

Bendras kiekis, energetikos sektoriuje naudojamas kaip energija

| 1.1. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.2. | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Naftos ir dujų gavyba

| 1.3. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.4. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.5. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Elektrinės
  Elektros energija, mišrios šilumos bei elektros energijos (CHP) ir šilumos gamybos įmonės. |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Elektrinės

Elektros energija, mišrios šilumos bei elektros energijos (CHP) ir šilumos gamybos įmonės.

| 1.7. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

| 2. | Paskirstymo nuostoliai
  Už naftos perdirbimo gamyklos ribų patirti nuostoliai dėl transporto arba pristatymo.
  Įtraukiami vamzdynų nuostoliai. |
| --- | --- |

2.

Paskirstymo nuostoliai

Už naftos perdirbimo gamyklos ribų patirti nuostoliai dėl transporto arba pristatymo.

Įtraukiami vamzdynų nuostoliai.

4.2.3.   Galutinio energijos naudojimo specifikacija

Galutinio energijos naudojimo specifikacijoje visam kurui, išskyrus naftos perdirbimo gamyklų žaliavoms, priedams ir (arba) oksigenatams, biodegalams ir kitiems angliavandeniliams, tačiau įskaitant ne energijos tikslais naudojamą kurą (naftos koksą ir kitus, kurie bus minimi atskirai) taikomi šie suvestiniai rodikliai:

| 1. | Galutinis energijos naudojimas |
| --- | --- |

1.

Galutinis energijos naudojimas

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležis ir plienas |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležis ir plienas

| 2.2. | Iš jo: Chemija ir naftos chemija |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemija ir naftos chemija

| 2.3. | Iš jo: Spalvotieji metalai |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotieji metalai

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralai |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralai

| 2.5. | Iš jo: Transporto įranga |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įranga

| 2.6. | Iš jo: Mašinos |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinos

| 2.7. | Iš jo: Kasyba ir karjerų eksploatavimas |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasyba ir karjerų eksploatavimas

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktai, gėrimai ir tabakas |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktai, gėrimai ir tabakas

| 2.9. | Iš jo: Plaušiena, popierius ir spausdinimas |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušiena, popierius ir spausdinimas

| 2.10. | Iš jo: Mediena bei medienos gaminiai |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Mediena bei medienos gaminiai

| 2.11. | Iš jo: Statyba |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statyba

| 2.12. | Iš jo: Tekstilė ir oda |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilė ir oda

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 3. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius

| 3.1. | Iš jo: Tarptautinė aviacija |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Tarptautinė aviacija

| 3.2. | Iš jo: Vidaus aviacija |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Vidaus aviacija

| 3.3. | Iš jo: Keliai |
| --- | --- |

3.3.

Iš jo: Keliai

| 3.4. | Iš jo: Geležinkeliai |
| --- | --- |

3.4.

Iš jo: Geležinkeliai

| 3.5. | Iš jo: Vidaus laivyba |
| --- | --- |

3.5.

Iš jo: Vidaus laivyba

| 3.6. | Iš jo: Vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

3.6.

Iš jo: Vamzdyninis transportas

| 3.7. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.7.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai

| 4.1. | Iš jų: Komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinės ir viešosios paslaugos

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta – Kita |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta – Kita

| 5. | Bendras su energija nesusijęs naudojimas
  Kiekis, naudojamas kaip žaliava skirtinguose sektoriuose, tačiau nenaudojamas kaip kuras arba netransformuojamas į kitą kurą. Toks kiekis įtraukiamas į pirmiau išvardytus suvestinius rodiklius. |
| --- | --- |

5.

Bendras su energija nesusijęs naudojimas

Kiekis, naudojamas kaip žaliava skirtinguose sektoriuose, tačiau nenaudojamas kaip kuras arba netransformuojamas į kitą kurą. Toks kiekis įtraukiamas į pirmiau išvardytus suvestinius rodiklius.

| 5.1. | Iš jo: Transformavimo sektorius |
| --- | --- |

5.1.

Iš jo: Transformavimo sektorius

| 5.2. | Iš jo: Energetikos sektorius |
| --- | --- |

5.2.

Iš jo: Energetikos sektorius

| 5.3. | Iš jo: Transporto sektorius |
| --- | --- |

5.3.

Iš jo: Transporto sektorius

| 5.4. | Iš jo: Pramonės sektorius |
| --- | --- |

5.4.

Iš jo: Pramonės sektorius

| 5.4.1. | Pramonės sektorius, iš jo: Chemijos (įskaitant naftos chemijos) |
| --- | --- |

5.4.1.

Pramonės sektorius, iš jo: Chemijos (įskaitant naftos chemijos)

| 5.5. | Iš jo: Kiti sektoriai |
| --- | --- |

5.5.

Iš jo: Kiti sektoriai

4.2.4.   Importas ir eksportas

Importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį. Taip pat žiūrėti 4.2.1 dalies suvestinį rodiklį Nr. 5.

4.2.5.   Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras

Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosioms šilumos ir elektros energijos (CHP) ir tik šilumos gamybos įmonėms.

Neįtraukiami šie energetikos produktai: naftos perdirbimo gamyklų žaliava, priedai ir (arba) oksigenatai, biodegalai, kiti angliavandeniliai, etanas, automobilinis benzinas, biobenzinas, aviacinis benzinas, benzininiai reaktyviniai degalai (pirminio benzino tipo reaktyviniai degalai arba JP4), vaitspiritas ir SBP, bei tepalai.

Patiektas kiekis taikomas šioms įmonėms arba veiklai:

| 1. | Visas energetikos sektorius
  Bendras kiekis, energetikos sektoriuje naudojamas kaip energija |
| --- | --- |

1.

Visas energetikos sektorius

Bendras kiekis, energetikos sektoriuje naudojamas kaip energija

| 1.1. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.2. | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Naftos ir dujų gavyba

| 1.3. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.4. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.5. | Iš jo: Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Dujų gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležis ir plienas |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležis ir plienas

| 2.2. | Iš jo: Chemija ir naftos chemija |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemija ir naftos chemija

| 2.3. | Iš jo: Spalvotieji metalai |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotieji metalai

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralai |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralai

| 2.5. | Iš jo: Transporto įranga |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įranga

| 2.6. | Iš jo: Mašinos |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinos

| 2.7. | Iš jo: Kasyba ir karjerų eksploatavimas |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasyba ir karjerų eksploatavimas

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktai, gėrimai ir tabakas |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktai, gėrimai ir tabakas

| 2.9. | Iš jo: Plaušiena, popierius ir spausdinimas |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušiena, popierius ir spausdinimas

| 2.10. | Iš jo: Mediena bei medienos gaminiai |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Mediena bei medienos gaminiai

| 2.11. | Iš jo: Statyba |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statyba

| 2.12. | Iš jo: Tekstilė ir oda |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilė ir oda

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 3. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius

| 3.1. | Iš jo: Vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Vamzdyninis transportas

| 3.2. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai

| 4.1. | Iš jų: Komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinės ir viešosios paslaugos

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta – Kita |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta – Kita

4.3.   Matavimo vienetai

| 1. | Energijos kiekis |
| --- | --- |

1.

Energijos kiekis

103 tonų

| 2. | Degimo šiluma |
| --- | --- |

2.

Degimo šiluma

MJ/tona

4.4.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Kipras atleidžiamas nuo įsipareigojimo pateikti 4.2.3 dalies 4 („Kiti sektoriai“) ir 5 („Bendras su energija nesusijęs naudojimas“) skiltyse nurodytus suvestinius rodiklius; taikomos tik bendrosios vertės.

Kiprui daroma 3 metų išlyga po šio reglamento įsigaliojimo datos, pranešti apie 4.2.3 dalies 2 („Pramonė“) ir 3 („Transportas“) skilčių suvestinius rodiklius; per šį nuo nuostatos leidžiantį nukrypti laikotarpį taikomos tik bendrosios vertės.

5.   ATSINAUJINANTI ENERGIJA IR ENERGIJA IŠ ATLIEKŲ

5.1.   Susiję energetikos produktai

Jei kitaip nenurodyta, duomenys renkami apie visus toliau išvardytus energetikos produktus:

| Energetikos produktas | Apibrėžimas |
| --- | --- |
| 1. | Hidro (vandens) energija |

Energetikos produktas

Apibrėžimas

1.

Hidro (vandens) energija

Potencinė ir kinetinė vandens energija, hidroelektrinėse jėgainėse paversta į elektrą. Turi būti įtraukiama hidroakumuliacija. Turi būti nurodoma mažesnio nei 1 MW, nuo 1 iki 10 MW ir ne mažesnio nei 10 MW galingumo jėgainių ir hidroakumuliacijos gamyba.

| 2. | Geoterminė energija |
| --- | --- |

2.

Geoterminė energija

Energija, gaunama iš žemės plutos išskiriamos šilumos, paprastai karšto vandens arba garų pavidalo. Šios energijos gamyba yra gręžinyje gaunamo skysčio entalpijos ir pabaigoje išmetamo skysčio skirtumas. Ji naudojama atitinkamose vietose:

| — | elektros gamybai, naudojant sausus garus arba aukštos entalpijos sūrymą po išgarinimo, |
| --- | --- |

—

elektros gamybai, naudojant sausus garus arba aukštos entalpijos sūrymą po išgarinimo,

| — | tiesiogiai kaip šiluma rajono šildymui, žemės ūkyje ir pan. |
| --- | --- |

—

tiesiogiai kaip šiluma rajono šildymui, žemės ūkyje ir pan.

| 3. | Saulės energija |
| --- | --- |

3.

Saulės energija

Saulės spinduliai naudojami vandeniui kaitinti ir elektros gamybai. Tokia energijos gamyba – tai šiluma, kuri patenka į šilumos perdavimo terpę, t. y. iš saulės spinduliavimo energijos atėmus optinius ir kolektorių nuostolius. Neįtraukiama pasyvi saulės energija, tiesiogiai naudojama gyvenamųjų patalpų arba kitų pastatų šildymui, vėsinimui ir apšvietimui.

| 3.1. | Iš jų: Saulės fotovoltų energija |
| --- | --- |

3.1.

Iš jų: Saulės fotovoltų energija

Saulės šviesa, paversta į elektrą, naudojant saulės baterijos elementus, kurie paprastai yra pagaminti iš puslaidininkių medžiagos, kurie šviesoje gamina elektrą.

| 3.2. | Iš jų: Saulės šiluminė energija |
| --- | --- |

3.2.

Iš jų: Saulės šiluminė energija

Saulės spindulių šiluma; sudedamosios dalys gali būti:

| a) | saulės termofikacinės energijos elektrinės; arba |
| --- | --- |

a)

saulės termofikacinės energijos elektrinės; arba

| b) | namuose arba sezoniniam baseinų šildymui naudojamo karšto vandens gamybos įranga (pvz., plokštieji saulės energijos kolektoriai, daugiausiai termosifonų tipo) |
| --- | --- |

b)

namuose arba sezoniniam baseinų šildymui naudojamo karšto vandens gamybos įranga (pvz., plokštieji saulės energijos kolektoriai, daugiausiai termosifonų tipo)

| 4. | Potvynių, bangų, vandenyno |
| --- | --- |

4.

Potvynių, bangų, vandenyno

Mechaninė energija, kuri kyla potvynių, bangavimo metu arba atsiranda iš vandenyno srovių, ir naudojama elektros gamybai.

| 5. | Vėjas |
| --- | --- |

5.

Vėjas

Kinetinė vėjo energija, vėjo turbinose paverčiama į elektrą.

| 6. | Pramoninių atliekų (neatsinau-jinančių) |
| --- | --- |

6.

Pramoninių atliekų (neatsinau-jinančių)

Nurodomos pramoninės neatsinaujinančios atliekos (skysčiai arba kietos medžiagos), tiesiogiai deginamos elektros ir (arba) šilumos gamybai. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutine degimo šiluma. Atsinaujinančios pramoninės atliekos turėtų būti nurodomos „Kietos biomasės“, „Biodujų ir (arba) skystųjų biodegalų“ kategorijose.

| 7. | Komunalinės atliekos: |
| --- | --- |

7.

Komunalinės atliekos:

Namų, ligoninių ir tretinio sektoriaus atliekos, sudegintos specialiuose įrenginiuose, žemutinės degimo šilumos pagrindu.

| 7.1. | Iš jų: Atsinauji-nančios |
| --- | --- |

7.1.

Iš jų: Atsinauji-nančios

Komunalinių biologinės kilmės atliekų dalis.

| 7.2. | Iš jų: Neatsinau-jinančios |
| --- | --- |

7.2.

Iš jų: Neatsinau-jinančios

Komunalinių nebiologinės kilmės atliekų dalis.

| 8. | Kieta biomasė: |
| --- | --- |

8.

Kieta biomasė:

Taikoma biologinės kilmės, organinei, neiškastinei medžiagai, kuri gali būti naudojama kaip kuras šildymui arba elektrai gaminti. Ją sudaro:

| 8.1. | Iš jų: Medžio anglys |
| --- | --- |

8.1.

Iš jų: Medžio anglys

Medžio ir kitų augalinės kilmės medžiagų destrukcinio distiliavimo ir pirolizės metu gautos kietosios atliekos.

| 8.2. | Iš jų: Malkos ir medienos atliekos, kitos kietos atliekos |
| --- | --- |

8.2.

Iš jų: Malkos ir medienos atliekos, kitos kietos atliekos

Specialiai energijos gaminimui auginamos kultūros (tuopos, gluosniai ir pan.), dauguma pramonėje (ypač medžio ir (arba) popieriaus pramonėje) gaunamų medienos likučių arba tiekiamos tiesiogiai iš miškininkystės arba žemės ūkio (malkos, skiedros, medienos granulės, žievė, drožlės, juodosios nuoviros ir pan.) taip pat atliekos, pavyzdžiui, šiaudai, ryžių lukštai, riešutų kevalai, naminių paukščių pakratai, išspaustos vynuogių nuosėdos ir pan. Deginimas yra pageidautina tokių kietųjų medžiagų technologija. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutine degimo šiluma.

| 9. | Biodujos |
| --- | --- |

9.

Biodujos

Dujos, kurių pagrindinė sudėtis yra metanas ir anglies dioksidas, gaunamas biomasę skaidant anaerobiniu būdu.

| 9.1. | Iš jų: Sąvartynų dujos |
| --- | --- |

9.1.

Iš jų: Sąvartynų dujos

Biodujos, gaunamos skaidant sąvartynų atliekas.

| 9.2. | Iš jų: Kanalizacijos dumblo dujos |
| --- | --- |

9.2.

Iš jų: Kanalizacijos dumblo dujos

Biodujos, gaunamos kanalizacijos dumblo anaerobinės fermentacijos metu.

| 9.3. | Iš jų: Kitos biodujos |
| --- | --- |

9.3.

Iš jų: Kitos biodujos

Biodujos, gaunamos gyvūnų srutų, skerdyklų, alaus daryklų ir kitų žemės ūkio ir maisto pramonės atliekų anaerobinio rūgimo metu.

| 10. | Skystieji biodegalai |
| --- | --- |

10.

Skystieji biodegalai

Šioje kategorijoje nurodytų skystųjų biodegalų kiekis turėtų atitikti biodegalus, o ne bendrą skysčių, su kuriais maišomi biodegalai, tūrį. Konkrečiais skystųjų biodegalų importo ir eksporto atvejais, prekyboje nurodomas tik tas kiekis, kuris nebuvo kompaunduojamas su transporto degalais (t. y. jų grynąjį pavidalą); prekyba skystaisiais biodegalais, maišytais su transporto degalais, turėtų būti nurodyta 4 dalyje, kur pateikiami duomenys apie naftą.

Taikoma šiems skystiesiems biodegalams:

| 10.1. | Iš jų: Biobenzinas |
| --- | --- |

10.1.

Iš jų: Biobenzinas

Šiai kategorijai priklauso bioetanolis (etanolis, gaunamas iš biomasės ir (arba) biologiškai skylančios atliekų frakcijos), biometanolis (metanolis, gaunamas iš biomasės ir (arba) biologiškai skylančios atliekų frakcijos), bioETBE (etil-tret-butil-eteris, gaunamas bioetanolio pagrindu; bioETBE tūrio procentas, kuris skaičiuojamas kaip biodegalai, sudaro 47 %) ir bioMTBE (metil-tret-butil-eteris, gaunamas biometanolo pagrindu: bioMTBE tūrio procentas, kuris skaičiuojamas kaip biodegalai, sudaro 36 %).

| 10.2. | Iš jų: Biodyzelinas |
| --- | --- |

10.2.

Iš jų: Biodyzelinas

Šiai kategorijai priklauso biodyzelinas (dyzelino kokybės metil-esteris, gaunamas iš augalinės arba gyvulinės kilmės aliejaus), biodimetileteris (dimetileteris, gaminamas iš biomasės), Fischer Tropsch (Fischer Tropsch, gaminamas iš biomasės), šaltai išspausta bioalyva (alyva, gaminama iš aliejinių augalų sėklų, apdorojant tik mechaniškai) ir visi kiti skystieji biodegalai, kuriais papildomas arba su kuriais kompaunduojamas transportinis dyzelinas, arba kurie tiesiogiai naudojami kaip transportinis dyzelinas.

| 10.3. | Iš jų: Kiti skystieji biodegalai |
| --- | --- |

10.3.

Iš jų: Kiti skystieji biodegalai

Skystieji biodegalai, naudojami tiesiogiai kaip degalai, nepriskiriami biologiniam automobiliniam benzinui arba biodyzelinui.

5.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams.

5.2.1.   Bendra elektros energijos ir šilumos gamyba

Kur tinka, turi būti atskirai nurodyta elektros energija ir šiluma, gaunama iš 5.1 paantraštėje nurodytų energetikos produktų (išskyrus medžio anglis ir įskaitant visą tik skystųjų biodegalų sumą):

| — | pagrindinės veiklos įmonėms ir gamintojams savo reikmėms, |
| --- | --- |

—

pagrindinės veiklos įmonėms ir gamintojams savo reikmėms,

| — | tik elektros energijos įmonėms, tik šilumos įmonėms ir mišrioms šilumos bei elektros energijos įmonėms (CHP). |
| --- | --- |

—

tik elektros energijos įmonėms, tik šilumos įmonėms ir mišrioms šilumos bei elektros energijos įmonėms (CHP).

5.2.2.   Tiekimo ir transformavimo sektorius

5.1 paantraštėje nurodytų energetikos produktų (išskyrus hidro (vandens), saulės fotovoltų, potvynių, bangų, vandenyno ir vėjo energiją) ir naudojamų „Tiekimo ir transformavimo“ sektoriuje kiekis turi būti nurodytas tokiems suvestiniams rodikliams:

| 1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.

Gamyba

| 2. | Importas |
| --- | --- |

2.

Importas

| 3. | Eksportas |
| --- | --- |

3.

Eksportas

| 4. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius. |
| --- | --- |

4.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius.

| 5. | Bendrasis sunaudojimas |
| --- | --- |

5.

Bendrasis sunaudojimas

| 6. | Statistiniai skirtumai |
| --- | --- |

6.

Statistiniai skirtumai

| 7. | Visas transformavimo sektorius
  Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas pirminei energijai paversti į antrinę (pvz., sąvartyno dujos paverčiamos elektra) arba naudojami išvestiniams energetikos produktams gauti (pvz., biodujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis). |
| --- | --- |

7.

Visas transformavimo sektorius

Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas pirminei energijai paversti į antrinę (pvz., sąvartyno dujos paverčiamos elektra) arba naudojami išvestiniams energetikos produktams gauti (pvz., biodujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis).

| 7.1. | Iš jo: Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

7.1.

Iš jo: Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 7.2. | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

7.2.

Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 7.3. | Iš jo: Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

7.3.

Iš jo: Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

| 7.4. | Iš jo: Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

7.4.

Iš jo: Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 7.5. | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

7.5.

Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 7.6. | Iš jo: Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

7.6.

Iš jo: Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

| 7.7. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos
  Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas kuro briketų gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui turi būti nurodomos kaip naudojimas Energetikos sektoriuje. |
| --- | --- |

7.7.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas kuro briketų gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui turi būti nurodomos kaip naudojimas Energetikos sektoriuje.

| 7.8. | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos
  Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas BKB gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui turi būti nurodomos kaip naudojimas Energetikos sektoriuje. |
| --- | --- |

7.8.

Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas BKB gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui turi būti nurodomos kaip naudojimas Energetikos sektoriuje.

| 7.9. | Iš jo: Dujų gamyklos dujos
  Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas dujų gamyklos dujų gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui turi būti nurodomos kaip naudojimas Energetikos sektoriuje. |
| --- | --- |

7.9.

Iš jo: Dujų gamyklos dujos

Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas dujų gamyklos dujų gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui turi būti nurodomos kaip naudojimas Energetikos sektoriuje.

| 7.10. | Iš jo: Gamtinėms dujoms su priedais
  Su gamtinėmis dujomis sumaišytų biodujų kiekis. |
| --- | --- |

7.10.

Iš jo: Gamtinėms dujoms su priedais

Su gamtinėmis dujomis sumaišytų biodujų kiekis.

| 7.11. | Iš jo: Skirti maišyti su automobiliniu benzinu ir (arba) dyzelinu
  Skystųjų biodegalų kiekis, kuris nėra pristatomas galutiniams vartotojams, bet naudojamas kartu su kitais šio priedo 4 dalyje nurodytais naftos produktais. |
| --- | --- |

7.11.

Iš jo: Skirti maišyti su automobiliniu benzinu ir (arba) dyzelinu

Skystųjų biodegalų kiekis, kuris nėra pristatomas galutiniams vartotojams, bet naudojamas kartu su kitais šio priedo 4 dalyje nurodytais naftos produktais.

| 7.12. | Iš jo: Medžio anglių gamybos įmonės
  Medžio anglių gamybai naudojamas medienos kiekis. |
| --- | --- |

7.12.

Iš jo: Medžio anglių gamybos įmonės

Medžio anglių gamybai naudojamas medienos kiekis.

| 7.13. | Iš jo: Kitur nenurodyti – Transformavimas |
| --- | --- |

7.13.

Iš jo: Kitur nenurodyti – Transformavimas

5.2.3.   Energetikos sektorius

5.1 paantraštėje nurodytų energetikos produktų (išskyrus hidro (vandens), saulės fotovoltų, potvynių, bangų, vandenyno ir vėjo energiją) ir naudojamų energetikos sektoriuje arba skirtų galutiniam naudojimui kiekis turi būti nurodytas tokiems suvestiniams rodikliams:

| 1. | Visas energetikos sektorius
  Atsinaujinanti energija ir atliekos, naudojamos energetikos pramonėje, siekiant palaikyti transformavimo veiklą. Pavyzdžiui, šildymui, apšvietimui arba siurblių ir (arba) kompresorių eksploatavimui naudojama atsinaujinanti energija ir atliekos.
  Atsinaujinančios energijos ir atliekų kiekis, transformuotas į kitą energijos formą, turėtų būti nurodytas sektoriuje Transformavimas. |
| --- | --- |

1.

Visas energetikos sektorius

Atsinaujinanti energija ir atliekos, naudojamos energetikos pramonėje, siekiant palaikyti transformavimo veiklą. Pavyzdžiui, šildymui, apšvietimui arba siurblių ir (arba) kompresorių eksploatavimui naudojama atsinaujinanti energija ir atliekos.

Atsinaujinančios energijos ir atliekų kiekis, transformuotas į kitą energijos formą, turėtų būti nurodytas sektoriuje Transformavimas.

| 1.1. | Iš jo: Dujinimo gamyklos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Dujinimo gamyklos

| 1.2. | Iš jo: Valstybinės elektros, CHP ir šilumos gamybos įmonės |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Valstybinės elektros, CHP ir šilumos gamybos įmonės

| 1.3. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.4. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

| 1.5. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.6. | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos

| 1.7. | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

| 1.8. | Iš jo: Dujų gamyklos dujos |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Dujų gamyklos dujos

| 1.9. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.10. | Iš jo: Medžio anglių gamybos įmonės |
| --- | --- |

1.10.

Iš jo: Medžio anglių gamybos įmonės

| 1.11. | Iš jo: Kitur nenurodyta |
| --- | --- |

1.11.

Iš jo: Kitur nenurodyta

| 2. | Paskirstymo nuostoliai
  Visi nuostoliai patirti dėl transportavimo ir paskirstymo. |
| --- | --- |

2.

Paskirstymo nuostoliai

Visi nuostoliai patirti dėl transportavimo ir paskirstymo.

5.2.4.   Galutinis energijos naudojimas

5.1 paantraštėje nurodytų energetikos produktų (išskyrus (hidro) vandens, saulės fotovoltų, potvynių, bangų, vandenyno ir vėjo energiją) kiekis turi būti nurodytas tokiems suvestiniams rodikliams:

| 1. | Galutinis energijos naudojimas |
| --- | --- |

1.

Galutinis energijos naudojimas

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležis ir plienas |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležis ir plienas

| 2.2. | Iš jo: Chemija ir naftos chemija |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemija ir naftos chemija

| 2.3. | Iš jo: Spalvotieji metalai |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotieji metalai

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralai |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralai

| 2.5. | Iš jo: Transporto įranga |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įranga

| 2.6. | Iš jo: Mašinos |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinos

| 2.7. | Iš jo: Kasyba ir karjerų eksploatavimas |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasyba ir karjerų eksploatavimas

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktai, gėrimai ir tabakas |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktai, gėrimai ir tabakas

| 2.9. | Iš jo: Plaušiena, popierius ir spausdinimas |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušiena, popierius ir spausdinimas

| 2.10. | Iš jo: Mediena bei medienos gaminiai |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Mediena bei medienos gaminiai

| 2.11. | Iš jo: Statyba |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statyba

| 2.12. | Iš jo: Tekstilė ir oda |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilė ir oda

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 3. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius

| 3.1. | Iš jo: Geležinkeliai |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Geležinkeliai

| 3.2. | Iš jo: Keliai |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Keliai

| 3.3. | Iš jo: Vidaus laivyba |
| --- | --- |

3.3.

Iš jo: Vidaus laivyba

| 3.4. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.4.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai

| 4.1. | Iš jų: Komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinės ir viešosios paslaugos

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

| 4.4. | Iš jų: Žvejyba |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejyba

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta – Kita |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta – Kita

5.2.5.   Techninė įrengimų charakteristika

Jei tinka, ataskaitinių metų pabaigoje turi būti nurodyti šie elektros gamybos galingumai:

| 1. | Hidro (vandens) energija
  Turi būti nurodoma mažesnio nei 1 MW, nuo 1 iki 10 MW ir ne mažesnio nei 10 MW galingumo jėgainių ir hidroakumuliacijos, taip pat visų dydžių kartu pajėgumai. Turi būti nurodytas tikslus jėgainių dydis, neįskaitant hidroakumuliacijos. |
| --- | --- |

1.

Hidro (vandens) energija

Turi būti nurodoma mažesnio nei 1 MW, nuo 1 iki 10 MW ir ne mažesnio nei 10 MW galingumo jėgainių ir hidroakumuliacijos, taip pat visų dydžių kartu pajėgumai. Turi būti nurodytas tikslus jėgainių dydis, neįskaitant hidroakumuliacijos.

| 2. | Geoterminė energija |
| --- | --- |

2.

Geoterminė energija

| 3. | Saulės fotovoltų energija |
| --- | --- |

3.

Saulės fotovoltų energija

| 4. | Saulės šiluminė energija |
| --- | --- |

4.

Saulės šiluminė energija

| 5. | Potvynių, bangų ir vandenyno energija |
| --- | --- |

5.

Potvynių, bangų ir vandenyno energija

| 6. | Vėjo energija |
| --- | --- |

6.

Vėjo energija

| 7. | Pramoninių atliekų (neatsinaujinančių) energija |
| --- | --- |

7.

Pramoninių atliekų (neatsinaujinančių) energija

| 8. | Komunalinės atliekos |
| --- | --- |

8.

Komunalinės atliekos

| 9. | Malkos, medienos atliekos, kitos kietos atliekos |
| --- | --- |

9.

Malkos, medienos atliekos, kitos kietos atliekos

| 10. | Sąvartynų dujos |
| --- | --- |

10.

Sąvartynų dujos

| 11. | Kanalizacijos dumblo dujos |
| --- | --- |

11.

Kanalizacijos dumblo dujos

| 12. | Kitos biodujos |
| --- | --- |

12.

Kitos biodujos

| 13. | Skystieji biodegalai |
| --- | --- |

13.

Skystieji biodegalai

Turi būti nurodytas bendras įtaisytų saulės energijos kolektorių plotas.

Turi būti nurodyti šie biodegalų produkcijos pajėgumai:

| 1. | Skystieji biodegalai |
| --- | --- |

1.

Skystieji biodegalai

| 1.1. | Iš jų: Biobenzinas |
| --- | --- |

1.1.

Iš jų: Biobenzinas

| 1.2. | Iš jų: Biodyzelinas |
| --- | --- |

1.2.

Iš jų: Biodyzelinas

| 1.3. | Iš jų: Kiti skystieji biodegalai |
| --- | --- |

1.3.

Iš jų: Kiti skystieji biodegalai

5.2.6.   Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras

Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosioms šilumos ir elektros energijos (CHP) ir tik šilumos gamybos įmonėms.

5.1 paantraštėje nurodytų energetikos produktų (išskyrus hidro (vandens), saulės fotovoltų, potvynių, bangų, vandenyno ir vėjo energiją) kiekis turi būti nurodytas tokiems suvestiniams rodikliams:

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |

1.

Visas energetikos sektorius

| 1.1. | Iš jo: Dujinimo gamyklos |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Dujinimo gamyklos

| 1.2. | Iš jo: Akmens anglių šachtos |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Akmens anglių šachtos

| 1.3. | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos

| 1.4. | Iš jo: Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Kokso krosnys

| 1.5. | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

1.5.

Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos

| 1.6. | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

1.6.

Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

| 1.7. | Iš jo: Dujų gamyklos dujos |
| --- | --- |

1.7.

Iš jo: Dujų gamyklos dujos

| 1.8. | Iš jo: Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.8.

Iš jo: Aukštakrosnės

| 1.9. | Iš jo: Medžio anglių gamybos įmonės |
| --- | --- |

1.9.

Iš jo: Medžio anglių gamybos įmonės

| 1.10. | Iš jo: Kitur nenurodyta |
| --- | --- |

1.10.

Iš jo: Kitur nenurodyta

| 2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

2.

Pramonės sektorius

| 2.1. | Iš jo: Geležis ir plienas |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: Geležis ir plienas

| 2.2. | Iš jo: Chemija ir naftos chemija |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Chemija ir naftos chemija

| 2.3. | Iš jo: Spalvotieji metalai |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Spalvotieji metalai

| 2.4. | Iš jo: Nemetalų mineralai |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: Nemetalų mineralai

| 2.5. | Iš jo: Transporto įranga |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Transporto įranga

| 2.6. | Iš jo: Mašinos |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Mašinos

| 2.7. | Iš jo: Kasyba ir karjerų eksploatavimas |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kasyba ir karjerų eksploatavimas

| 2.8. | Iš jo: Maisto produktai, gėrimai ir tabakas |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Maisto produktai, gėrimai ir tabakas

| 2.9. | Iš jo: Plaušiena, popierius ir spausdinimas |
| --- | --- |

2.9.

Iš jo: Plaušiena, popierius ir spausdinimas

| 2.10. | Iš jo: Mediena bei medienos gaminiai |
| --- | --- |

2.10.

Iš jo: Mediena bei medienos gaminiai

| 2.11. | Iš jo: Statyba |
| --- | --- |

2.11.

Iš jo: Statyba

| 2.12. | Iš jo: Tekstilė ir oda |
| --- | --- |

2.12.

Iš jo: Tekstilė ir oda

| 2.13. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė |
| --- | --- |

2.13.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė

| 3. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

3.

Transporto sektorius

| 3.1. | Iš jo: Geležinkeliai |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: Geležinkeliai

| 3.2. | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas |
| --- | --- |

3.2.

Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas

| 4. | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

4.

Kiti sektoriai

| 4.1. | Iš jų: Komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: Komercinės ir viešosios paslaugos

| 4.2. | Iš jų: Gyvenamasis |
| --- | --- |

4.2.

Iš jų: Gyvenamasis

| 4.3. | Iš jų: Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| --- | --- |

4.3.

Iš jų: Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

| 4.4. | Iš jų: Žvejybos |
| --- | --- |

4.4.

Iš jų: Žvejybos

| 4.5. | Iš jų: Kitur nenurodyta – Kita |
| --- | --- |

4.5.

Iš jų: Kitur nenurodyta – Kita

5.3.   Degimo šiluma

Turi būti nurodytas šių produktų žemutinės degimo šilumos vidurkis:

| 1. | Biobenzinas |
| --- | --- |

1.

Biobenzinas

| 2. | Biodyzelinas |
| --- | --- |

2.

Biodyzelinas

| 3. | Kiti skystieji biodegalai |
| --- | --- |

3.

Kiti skystieji biodegalai

| 4. | Medžio anglys |
| --- | --- |

4.

Medžio anglys

5.4.   Matavimo vienetai

| 1. | Elektros gamyba |
| --- | --- |

1.

Elektros gamyba

MWh

| 2. | Šilumos gamyba |
| --- | --- |

2.

Šilumos gamyba

TJ

| 3. | Atsinaujinantys energetikos produktai |
| --- | --- |

3.

Atsinaujinantys energetikos produktai

Biobenzinas, biodyzelinas ir kiti skystieji biodegalai: tonos.

Medžio anglys: 1 000 tonų.

Visi kiti: TJ (remiantis žemutine degimo šiluma).

| 4. | Saulės energijos kolektorių plotas |
| --- | --- |

4.

Saulės energijos kolektorių plotas

1 000 m2

| 5. | Įmonės pajėgumai |
| --- | --- |

5.

Įmonės pajėgumai

Biodegalai: (tonos/metai)

Visi kiti: MWe

| 6. | Degimo šiluma |
| --- | --- |

6.

Degimo šiluma

KJ/kg (žemutinė degimo šiluma).

5.5.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikoma.

6.   TAIKOMOS NUOSTATOS

Kaip nurodyta visose pirmesnėse dalyse, duomenims rinkti taikomos tokios nuostatos:

| 1. | Ataskaitinis laikotarpis:
  Kalendoriniai metai (nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.). |
| --- | --- |

1.

Ataskaitinis laikotarpis:

Kalendoriniai metai (nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.).

| 2. | Dažnumas
  Metinis. |
| --- | --- |

2.

Dažnumas

Metinis.

| 3. | Galutinis duomenų pateikimo terminas
  Kitų metų lapkričio mėn. 30 d. po ataskaitinio laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

3.

Galutinis duomenų pateikimo terminas

Kitų metų lapkričio mėn. 30 d. po ataskaitinio laikotarpio pabaigos.

| 4. | Perdavimo forma ir metodas
  Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.
  Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą. |
| --- | --- |

4.

Perdavimo forma ir metodas

Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.

Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą.

---

C PRIEDAS

ENERGETIKOS MĖNESINĖ STATISTIKA

Šiame priede apibūdinama kas mėnesį renkamų energetikos statistinių duomenų apimtis, vienetai, ataskaitinis laikotarpis, dažnumas, galutinis terminas ir perdavimo būdai.

A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šiame priede, paaiškinimai.

1.   KIETASIS KURAS

1.1.   Susiję energetikos produktai

Jei kitaip nenurodyta, duomenys renkami apie visos toliau išvardytus energetikos produktus:

| Energetikos produktas | Apibrėžimas |
| --- | --- |
| 1. | Akmens anglys |

Energetikos produktas

Apibrėžimas

1.

Akmens anglys

Juodos spalvos, degios, kietos, organinės suakmenėjusios nuosėdinės uolienos, kurių aukštutinė degimo šiluma yra daugiau kaip 24 MJ/kg, be pelenų, tūrinis drėgnis įgyjamas 30 oC temperatūroje, o santykinis oro drėgnumas – 96 %.

| 2. | Lignitas |
| --- | --- |

2.

Lignitas

Degios, nuo rudos iki juodos spalvos, organinės, iškastinės nuosėdos, kurių aukštutinė degimo šiluma yra mažiau kaip 24 MJ/kg, be pelenų, tūrinis drėgnis įgyjamas 30 oC, o santykinis oro drėgnumas – 96 %.

| 2.1. | Iš jų: juodasis lignitas |
| --- | --- |

2.1.

Iš jų: juodasis lignitas

Lignitas, kurio tūrinis drėgnis yra 20–25 %, o peleningumas nuo 9 iki 13 %. Juodasis lignitas susiformavo mezozojiniu laikotarpiu. Šiuo metu Sąjungoje jis išgaunamas šachtinėje kasyboje Prancūzijos Provanso regione.

| 2.2. | Iš jų: rusvosios anglys |
| --- | --- |

2.2.

Iš jų: rusvosios anglys

Lignitas, kurio tūrinis drėgnis yra 40–70 %, o peleningumas nuo 2 iki 6 %; tačiau pastarasis gali siekti 12 %, priklausomai nuo nuosėdų. Rusvosios anglys daugiausiai susiformavo terciaro eroje. Šis kuras daugiausiai gaunamas atvirosiose kasybose.

| 3. | Durpės |
| --- | --- |

3.

Durpės

Minkštos, purios arba suspaustos, natūralios degios augalinės kilmės nuosėdos, turinčios didelį tūrinį drėgnį (iki 90 %), nuo šviesios iki tamsiai rudos spalvos.

Nustatant šią apibrėžtį neprieštaraujama atsinaujinančių energijos šaltinių apibrėžčiai Direktyvoje 2001/77/EB, ir Tarpvyriausybinės klimato kaitos grupės 2006 m. priimtoms Šiltnamio efektą sukeliančių dujų nacionalinių aprašų gairėms.

| 4. | Akmens anglių briketai |
| --- | --- |

4.

Akmens anglių briketai

Kuro briketai iš antracito yra konkrečios formos artefaktai, pagaminti karštojo smulkinimo metu taikant slėgį su rišiklio (pikio) priemaišomis.

| 5. | Lignito briketai |
| --- | --- |

5.

Lignito briketai

Lygios formos artefaktai, gaunami susmulkinus ir išdžiovinus lignitą, suformuoti aukštame slėgyje be rišiklių. Jiems priskiriamas sausasis lignitas ir smulkusis lignitas.

| 6. | Iš akmens anglių išvestas koksas |
| --- | --- |

6.

Iš akmens anglių išvestas koksas

Dirbtinis kietasis kuras, išvestas iš antracito ir gaunamas sausai distiliuojant anglį, nenaudojant arba iš dalies naudojant orą.

Priskiriama:

| — | akmens anglys: gaunamos karbonizacijos aukštoje temperatūroje metu, |
| --- | --- |

—

akmens anglys: gaunamos karbonizacijos aukštoje temperatūroje metu,

| — | puskoksis: gaunamas karbonizacijos žemoje temperatūroje metu, |
| --- | --- |

—

puskoksis: gaunamas karbonizacijos žemoje temperatūroje metu,

| — | dujų gamyklų koksas: gaminamas dujų gamyklose. |
| --- | --- |

—

dujų gamyklų koksas: gaminamas dujų gamyklose.

| 7. | Lignito koksas |
| --- | --- |

7.

Lignito koksas

Kietosios atliekos, gautos sausai distiliuojant lignitą, nenaudojant oro.

1.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams.

A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šiame priede, paaiškinimai.

1.2.1.   Tiekimo sektorius

Toliau nurodyti suvestiniai duomenys taikomi antracitui, visam lignitui ir juodajam lignitui, rusvosioms anglims ir durpėms:

| 1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.

Gamyba

| 2. | Regeneruoti produktai
  Kasyklose regeneruotos suspensijos ir atliekų krūvos skalūnai. |
| --- | --- |

2.

Regeneruoti produktai

Kasyklose regeneruotos suspensijos ir atliekų krūvos skalūnai.

| 3. | Importas |
| --- | --- |

3.

Importas

| 3.1. | Iš jo: ES vidaus importas |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: ES vidaus importas

| 4. | Eksportas |
| --- | --- |

4.

Eksportas

| 4.1. | Iš jo: ES vidaus eksportas |
| --- | --- |

4.1.

Iš jo: ES vidaus eksportas

| 5. | Atsargų pasikeitimai
  Kasyklose ir importuotojų laikomas kiekis.
  Neįtraukiamos vartotojų atsargos (t. y. tos atsargos, kurios yra laikomos elektrinėse ir kokso gamyklose), išskyrus tas atsargas, kurias vartotojai importuoja tiesiogiai.
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius. |
| --- | --- |

5.

Atsargų pasikeitimai

Kasyklose ir importuotojų laikomas kiekis.

Neįtraukiamos vartotojų atsargos (t. y. tos atsargos, kurios yra laikomos elektrinėse ir kokso gamyklose), išskyrus tas atsargas, kurias vartotojai importuoja tiesiogiai.

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius.

| 6. | Apskaičiuoti vidaus pristatymai
  Bendras apskaičiuotas produktų, kurie buvo pristatyti vidaus naudojimui, skaičius. Tai apibrėžiama kaip:
  Gamyba + regeneruoti produktai + importas – eksportas + atsargų pasikeitimai |
| --- | --- |

6.

Apskaičiuoti vidaus pristatymai

Bendras apskaičiuotas produktų, kurie buvo pristatyti vidaus naudojimui, skaičius. Tai apibrėžiama kaip:

Gamyba + regeneruoti produktai + importas – eksportas + atsargų pasikeitimai

| 7. | Faktiniai pristatymai į vidaus rinką
  Į vidaus rinką pristatytas kiekis. Prilygsta bendram pristatymų skirtingoms vartotųjų rūšims skaičiui. Gali atsirasti skirtumas tarp apskaičiuotų ir faktinių pristatymų skaičiaus. |
| --- | --- |

7.

Faktiniai pristatymai į vidaus rinką

Į vidaus rinką pristatytas kiekis. Prilygsta bendram pristatymų skirtingoms vartotųjų rūšims skaičiui. Gali atsirasti skirtumas tarp apskaičiuotų ir faktinių pristatymų skaičiaus.

| 7.1. | Iš jų: Paties gamintojo naudojimas
  Naudojimas gamybos vienetų viduje.
  Neįtraukiamas elektrinių, akmens anglių briketų gamyklų, kokso krosnių gamyklų kasyklų naudojimas ir pristatymas akmens anglių kasyklų personalui. |
| --- | --- |

7.1.

Iš jų: Paties gamintojo naudojimas

Naudojimas gamybos vienetų viduje.

Neįtraukiamas elektrinių, akmens anglių briketų gamyklų, kokso krosnių gamyklų kasyklų naudojimas ir pristatymas akmens anglių kasyklų personalui.

| 7.2. | Iš jų: Pagrindinės veiklos elektrinės |
| --- | --- |

7.2.

Iš jų: Pagrindinės veiklos elektrinės

| 7.3. | Iš jų: Elektrinės savoms reikmėms anglies kasyklose |
| --- | --- |

7.3.

Iš jų: Elektrinės savoms reikmėms anglies kasyklose

| 7.4. | Iš jų: Kokso gamyklos |
| --- | --- |

7.4.

Iš jų: Kokso gamyklos

| 7.5. | Iš jų: Akmens anglių briketų gamyklos
  Akmens anglių briketų gamyklose (kasyklų ir nepriklausomų) transformavimui naudojamas kiekis. |
| --- | --- |

7.5.

Iš jų: Akmens anglių briketų gamyklos

Akmens anglių briketų gamyklose (kasyklų ir nepriklausomų) transformavimui naudojamas kiekis.

| 7.6. | Iš jų: Visa pramonė (be geležies ir plieno pramonės) |
| --- | --- |

7.6.

Iš jų: Visa pramonė (be geležies ir plieno pramonės)

| 7.7. | Iš jų: Geležies ir plieno pramonė |
| --- | --- |

7.7.

Iš jų: Geležies ir plieno pramonė

| 7.8. | Iš jų: Kita (paslaugos, namų ūkis ir pan.)
  Namų ūkiui (įskaitant akmens anglių kasyklų ir susijusių gamyklų darbuotojams skiriamas anglis) ir paslaugoms (administracijai, parduotuvėms ir pan.) taip pat kitur nenurodytiems sektoriams (rajono šildymas, transportas ir t. t.) skirtas kuro kiekis. |
| --- | --- |

7.8.

Iš jų: Kita (paslaugos, namų ūkis ir pan.)

Namų ūkiui (įskaitant akmens anglių kasyklų ir susijusių gamyklų darbuotojams skiriamas anglis) ir paslaugoms (administracijai, parduotuvėms ir pan.) taip pat kitur nenurodytiems sektoriams (rajono šildymas, transportas ir t. t.) skirtas kuro kiekis.

| 8. | Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos |
| --- | --- |

8.

Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos

| 8.1. | Iš jų: Kasyklos |
| --- | --- |

8.1.

Iš jų: Kasyklos

| 8.2. | Iš jų: Importuotojai |
| --- | --- |

8.2.

Iš jų: Importuotojai

| 8.3. | Iš jų: Kokso gamyklose
  Taikoma tik akmens anglims. |
| --- | --- |

8.3.

Iš jų: Kokso gamyklose

Taikoma tik akmens anglims.

Toliau pateikti suvestiniai rodikliai taikomi iš akmens anglių išvestam koksui, lignito koksui, akmens anglių briketams ir lignito briketams:

| 1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.

Gamyba

| 2. | Importas |
| --- | --- |

2.

Importas

| 3. | Eksportas |
| --- | --- |

3.

Eksportas

| 3.1. | Iš jų: ES vidaus eksportas |
| --- | --- |

3.1.

Iš jų: ES vidaus eksportas

| 4. | Atsargų pasikeitimai
  Kokso gamyklose (kokso) ir akmens anglių briketų gamyklose (akmens anglių briketų) taip pat importuotojų laikomas kiekis.
  Neįtraukiama vartotojų atsargos, išskyrus vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, atsargas.
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius. |
| --- | --- |

4.

Atsargų pasikeitimai

Kokso gamyklose (kokso) ir akmens anglių briketų gamyklose (akmens anglių briketų) taip pat importuotojų laikomas kiekis.

Neįtraukiama vartotojų atsargos, išskyrus vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, atsargas.

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius.

| 5. | Apskaičiuoti vidaus pristatymai
  Bendras apskaičiuotas produktų, kurie buvo pristatyti vidaus naudojimui, skaičius. Tai apibrėžiama kaip:
  Gamyba + importas – eksportas + atsargų pasikeitimai |
| --- | --- |

5.

Apskaičiuoti vidaus pristatymai

Bendras apskaičiuotas produktų, kurie buvo pristatyti vidaus naudojimui, skaičius. Tai apibrėžiama kaip:

Gamyba + importas – eksportas + atsargų pasikeitimai

| 6. | Faktiniai pristatymai į vidaus rinką
  Vidaus rinkai pristatytas kiekis. Prilygsta bendram pristatymų skirtingoms vartotųjų rūšims skaičiui. Gali atsirasti skirtumas tarp apskaičiuoto ir faktinio pristatymo skaičiaus. |
| --- | --- |

6.

Faktiniai pristatymai į vidaus rinką

Vidaus rinkai pristatytas kiekis. Prilygsta bendram pristatymų skirtingoms vartotųjų rūšims skaičiui. Gali atsirasti skirtumas tarp apskaičiuoto ir faktinio pristatymo skaičiaus.

| 6.1. | Iš jų: Visa pramonė (be geležies ir plieno pramonės) |
| --- | --- |

6.1.

Iš jų: Visa pramonė (be geležies ir plieno pramonės)

| 6.2. | Iš jų: Geležies ir plieno pramonė |
| --- | --- |

6.2.

Iš jų: Geležies ir plieno pramonė

| 6.3. | Iš jų: Kita (paslaugos, namų ūkis ir pan.)
  Namų ūkiui (įskaitant kasyklų ir susijusių gamyklų darbuotojams teikiamą koksą ir kuro briketus) ir paslaugoms (administracijai, parduotuvėms ir pan.) skirtas kuro kiekis. |
| --- | --- |

6.3.

Iš jų: Kita (paslaugos, namų ūkis ir pan.)

Namų ūkiui (įskaitant kasyklų ir susijusių gamyklų darbuotojams teikiamą koksą ir kuro briketus) ir paslaugoms (administracijai, parduotuvėms ir pan.) skirtas kuro kiekis.

| 7. | Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos
  Atsargos, tai kiekis, kurį laiko:






  — | kokso gamyklos (taikoma tik anglies ir lignito koksui), |
| --- | --- | --- |

7.

Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos

Atsargos, tai kiekis, kurį laiko:

—

kokso gamyklos (taikoma tik anglies ir lignito koksui),

| — | akmens anglių briketų gamyklos (taikoma tik anglies ir lignito briketams), |
| --- | --- |

—

akmens anglių briketų gamyklos (taikoma tik anglies ir lignito briketams),

| — | importuotojai. |
| --- | --- |

—

importuotojai.

1.2.2.   Importas

Privaloma nurodyti lignito, lignito kokso, akmens anglių briketų ir lignito briketų bendrą ES vidaus ir bendrą ES išorės importo kiekį.

Akmens anglių importas privalo būti nurodytas, jei kilmės šalys yra šios:

| 1. | ES vidaus importo kiekis |
| --- | --- |

1.

ES vidaus importo kiekis

| 1.1. | Iš jo: Vokietija |
| --- | --- |

1.1.

Iš jo: Vokietija

| 1.2. | Iš jo: Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

1.2.

Iš jo: Jungtinė Karalystė

| 1.3. | Iš jo: Lenkija |
| --- | --- |

1.3.

Iš jo: Lenkija

| 1.4. | Iš jo: Kitos ES šalys
  Turi būti nurodytos konkrečios šalys. |
| --- | --- |

1.4.

Iš jo: Kitos ES šalys

Turi būti nurodytos konkrečios šalys.

| 2. | ES išorės importo kiekis |
| --- | --- |

2.

ES išorės importo kiekis

| 2.1. | Iš jo: JAV |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: JAV

| 2.2. | Iš jo: Australija |
| --- | --- |

2.2.

Iš jo: Australija

| 2.3. | Iš jo: Pietų Afrika |
| --- | --- |

2.3.

Iš jo: Pietų Afrika

| 2.4. | Iš jo: N.V.S. |
| --- | --- |

2.4.

Iš jo: N.V.S.

| 2.4.1. | Iš 2.4, iš jos: Rusija |
| --- | --- |

2.4.1.

Iš 2.4, iš jos: Rusija

| 2.4.2. | Iš 2.4, iš jos: Ukraina |
| --- | --- |

2.4.2.

Iš 2.4, iš jos: Ukraina

| 2.5. | Iš jo: Kanada |
| --- | --- |

2.5.

Iš jo: Kanada

| 2.6. | Iš jo: Kolumbija |
| --- | --- |

2.6.

Iš jo: Kolumbija

| 2.7. | Iš jo: Kinija |
| --- | --- |

2.7.

Iš jo: Kinija

| 2.8. | Iš jo: Kitos ne ES šalys
  Turi būti nurodytos konkrečios šalys. |
| --- | --- |

2.8.

Iš jo: Kitos ne ES šalys

Turi būti nurodytos konkrečios šalys.

1.3.   Matavimo vienetai

Visas produktų kiekis nurodomas 103 tonomis.

1.4.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikoma.

2.   ELEKTROS ENERGIJA

2.1.   Susiję energetikos produktai

Šis skyrius skirtas elektros energijai.

2.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Skelbiamas toliau nurodytų suvestinių rodiklių sąrašas.

2.2.1.   Gamybos sektorius

Šiems suvestiniams rodikliams nurodomas bendrasis ir grynasis kiekis:

| 1. | Bendra elektros energijos gamyba |
| --- | --- |

1.

Bendra elektros energijos gamyba

| 1.1. | Iš jos: Branduolinė |
| --- | --- |

1.1.

Iš jos: Branduolinė

| 1.2. | Iš jos: Hidro (vandens) |
| --- | --- |

1.2.

Iš jos: Hidro (vandens)

| 1.2.1. | Iš 1.2, iš jos: dalis hidroenergijos, gaunamos iš hidroakumuliacijos |
| --- | --- |

1.2.1.

Iš 1.2, iš jos: dalis hidroenergijos, gaunamos iš hidroakumuliacijos

| 1.3. | Iš jos: Geoterminė energija |
| --- | --- |

1.3.

Iš jos: Geoterminė energija

| 1.4. | Iš jos: Tradicinė šiluminė energija |
| --- | --- |

1.4.

Iš jos: Tradicinė šiluminė energija

| 1.5. | Iš jos: Vėjo energija |
| --- | --- |

1.5.

Iš jos: Vėjo energija

Taip pat privaloma nurodyti šį elektros energijos kiekį:

| 2. | Importas |
| --- | --- |

2.

Importas

| 2.1. | Iš jo: ES vidaus importas |
| --- | --- |

2.1.

Iš jo: ES vidaus importas

| 3. | Eksportas |
| --- | --- |

3.

Eksportas

| 3.1. | Iš jo: ES išorės eksportas |
| --- | --- |

3.1.

Iš jo: ES išorės eksportas

| 4. | Naudojama hidroakumuliacijai |
| --- | --- |

4.

Naudojama hidroakumuliacijai

| 5. | Naudojama vidaus rinkai
  Tai apibrėžiama kaip:
  Bendras grynosios gamybos kiekis + importas – eksportas – hidroakumuliacijai sunaudojamas kiekis |
| --- | --- |

5.

Naudojama vidaus rinkai

Tai apibrėžiama kaip:

Bendras grynosios gamybos kiekis + importas – eksportas – hidroakumuliacijai sunaudojamas kiekis

Kuro naudojimui pagrindinės veiklos įmonėse taikomi toliau nurodyti suvestiniai rodikliai (akmens anglių ir lignito apibrėžimai pateikiami B priede):

| 6. | Bendras kuro, naudojamo pagrindinės veiklos įmonėse, kiekis.
  Bendras kuro, naudojamo elektros energijos gamybai, taip pat tik trečiosioms šalims parduodamos šilumos gamybai, kiekis. |
| --- | --- |

6.

Bendras kuro, naudojamo pagrindinės veiklos įmonėse, kiekis.

Bendras kuro, naudojamo elektros energijos gamybai, taip pat tik trečiosioms šalims parduodamos šilumos gamybai, kiekis.

| 6.1. | Iš jo: Akmens anglys |
| --- | --- |

6.1.

Iš jo: Akmens anglys

| 6.2. | Iš jo: Lignitas |
| --- | --- |

6.2.

Iš jo: Lignitas

| 6.3. | Iš jo: Naftos produktai |
| --- | --- |

6.3.

Iš jo: Naftos produktai

| 6.4. | Iš jo: Gamtinės dujos |
| --- | --- |

6.4.

Iš jo: Gamtinės dujos

| 6.5. | Iš jo: Išvestinės dujos (gamykloje pagamintos dujos) |
| --- | --- |

6.5.

Iš jo: Išvestinės dujos (gamykloje pagamintos dujos)

| 6.6. | Iš jo: Kitas kuras |
| --- | --- |

6.6.

Iš jo: Kitas kuras

2.2.2.   Pagrindinės veiklos gamintojų naudojamo kuro atsargos

Pagrindinės veiklos gamintojai reiškia komunalines įmones, kurios elektros energijos gamybai naudoja kurą. Privaloma nurodyti toliau išvardytas ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargas (ataskaitinio mėnesio pabaigos atsargas):

| 1. | Akmens anglys |
| --- | --- |

1.

Akmens anglys

| 2. | Lignitas |
| --- | --- |

2.

Lignitas

| 3. | Naftos produktai |
| --- | --- |

3.

Naftos produktai

2.3.   Matavimo vienetai

| 1. | Energijos kiekis |
| --- | --- |

1.

Energijos kiekis

Elektra: GWh

Akmens anglys, lignitas ir naftos produktai: tiek 103 tonomis, tiek TJ, remiantis žemutine degimo šiluma.

Gamtinės dujos ir išvestinės dujos: TJ remiantis aukštutine degimo šiluma.

Kitas kuras: TJ remiantis žemutine degimo šiluma.

Branduolinė šiluma: TJ.

| 2. | Atsargos |
| --- | --- |

2.

Atsargos

103 tonų

2.4.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikoma.

3.   NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI

3.1.   Susiję energetikos produktai

Jei nenurodyta kitaip, šis duomenų rinkimas taikomas visiems toliau išvardytiems energetikos produktams, kuriems tinka B priedo 4 dalies apibrėžimai: žaliai naftai, NGL, naftos perdirbimo gamyklų žaliavai, kitiems angliavandeniliams, naftos perdirbimo dujoms (nesuskystintoms), etanui, LPG, pirminiam benzinui, automobiliniui benzinui, aviaciniam benzinui, benzininiams reaktyviniams degalams (pirminio benzino tipo reaktyviniams degalams arba JP4), žibaliniams reaktyviniams degalams, kitokiam žibalui, gazoliui ir (arba) dyzelinui (distiliacinei alyvai), transportiniam dyzelinui, šildymui skirtam ir kitokiam gazoliui, mazutui (su dideliu ir mažu sieros kiekiu), vaitspiritui ir SBP, tepalams, bitumui, parafinui ir naftos koksui.

Jei reikia, automobilinis benzinas turi būti nurodomas dviejose kategorijose, būtent:

| — | Bešvinis automobilinis benzinas: automobilinis benzinas, kuriame nėra cheminių švino junginių, padidinančių oktaninį skaičių. Jame gali būti organinio švino pėdsakų. |
| --- | --- |

—

Bešvinis automobilinis benzinas: automobilinis benzinas, kuriame nėra cheminių švino junginių, padidinančių oktaninį skaičių. Jame gali būti organinio švino pėdsakų.

| — | Etiliuotas automobilinis benzinas: automobilinis benzinas, kuriame yra TEL ir (arba) TML, siekiant padidinti oktaninį skaičių. |
| --- | --- |

—

Etiliuotas automobilinis benzinas: automobilinis benzinas, kuriame yra TEL ir (arba) TML, siekiant padidinti oktaninį skaičių.

Skiltyje „Kiti produktai“, nurodomas ne tik B priedo 4 dalies apibrėžimus atitinkantis kiekis, bet ir vaitspirito ir SBP, tepalų, bitimo ir parafino kiekis; šie produktai negali būti nurodyti atskirai.

3.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas.

3.2.1.   Tiekimo sektorius

Toliau pateikiama lentelė taikoma tik žaliai naftai, NGL, naftos perdirbimo gamyklų žaliavai, priedams ir (arba) oksigenatams, biodegalams ir kitiems angliavandeniliams:

| 1. | Vietos gamyba
  Netaikoma naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

1.

Vietos gamyba

Netaikoma naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 2. | Iš kitų šaltinių
  Priedams, biodegalams ir kitiems angliavandeniliams, kurių gamyba buvo įtraukta kituose kuro balansuose.
  Netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

2.

Iš kitų šaltinių

Priedams, biodegalams ir kitiems angliavandeniliams, kurių gamyba buvo įtraukta kituose kuro balansuose.

Netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 3. | Naftos chemijos sektoriaus grąžintas kiekis
  Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Jie paprastai būna šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai.
  Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

3.

Naftos chemijos sektoriaus grąžintas kiekis

Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Jie paprastai būna šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai.

Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 4. | Pervesti produktai
  Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.
  Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

4.

Pervesti produktai

Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.

Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 5. | Importas ir eksportas
  Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan) Žalios naftos ir NGL kilmė nurodoma pagal pirmosios kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai nurodomi pagal paskutinės siuntos šalį.
  Įtraukiami visi dujų skysčiai (pvz., LPG), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir naftos chemijos pramonės tiesiogiai importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu.
  Pastaba. Prekyba biodegalais, kurie nesumaišyti su transporto degalais (t. y. grynieji biodegalai), turi būti nurodyta klausimyne, skirtame atsinaujinančiai energijai. |
| --- | --- |

5.

Importas ir eksportas

Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan) Žalios naftos ir NGL kilmė nurodoma pagal pirmosios kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai nurodomi pagal paskutinės siuntos šalį.

Įtraukiami visi dujų skysčiai (pvz., LPG), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir naftos chemijos pramonės tiesiogiai importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu.

Pastaba. Prekyba biodegalais, kurie nesumaišyti su transporto degalais (t. y. grynieji biodegalai), turi būti nurodyta klausimyne, skirtame atsinaujinančiai energijai.

| 6. | Tiesioginis naudojimas
  Žalia nafta, NGL ir kiti angliavandeniliai, naudojami tiesiogiai, neperdirbus naftos perdirbimo gamyklose.
  Įtraukiama žalia nafta, deginama elektros gamybai. |
| --- | --- |

6.

Tiesioginis naudojimas

Žalia nafta, NGL ir kiti angliavandeniliai, naudojami tiesiogiai, neperdirbus naftos perdirbimo gamyklose.

Įtraukiama žalia nafta, deginama elektros gamybai.

| 7. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius. |
| --- | --- |

7.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius.

| 8. | Apskaičiuota naftos perdirbimo gamyklos apkrova
  Apskaičiuotas bendras pradėto rafinuoti produkto kiekis. Tai apibrėžiama kaip:
  Vietos gamyba + iš kitų šaltinių + pramonės grąžintas kiekis + pervesti produktai + importas – eksportas – tiesioginis naudojimas – atsargų pasikeitimai |
| --- | --- |

8.

Apskaičiuota naftos perdirbimo gamyklos apkrova

Apskaičiuotas bendras pradėto rafinuoti produkto kiekis. Tai apibrėžiama kaip:

Vietos gamyba + iš kitų šaltinių + pramonės grąžintas kiekis + pervesti produktai + importas – eksportas – tiesioginis naudojimas – atsargų pasikeitimai

| 9. | Statistiniai skirtumai
  Apibrėžiami kaip apskaičiuotos ir faktinės naftos perdirbimo gamyklos apkrovos skirtumas. |
| --- | --- |

9.

Statistiniai skirtumai

Apibrėžiami kaip apskaičiuotos ir faktinės naftos perdirbimo gamyklos apkrovos skirtumas.

| 10. | Faktinė naftos perdirbimo gamyklos apkrova
  Kiekis, skaičiuojamas kaip į naftos perdirbimo gamyklas patiektas kiekis |
| --- | --- |

10.

Faktinė naftos perdirbimo gamyklos apkrova

Kiekis, skaičiuojamas kaip į naftos perdirbimo gamyklas patiektas kiekis

| 11. | Naftos perdirbimo gamyklų nuostoliai
  Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios (bruto) naftos perdirbimo gamyklos išeigos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garinimo distiliuojant. Nurodyti nuostoliai yra teigiami. Pelnas gali būti tūrio, bet ne svorio atžvilgiu. |
| --- | --- |

11.

Naftos perdirbimo gamyklų nuostoliai

Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios (bruto) naftos perdirbimo gamyklos išeigos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garinimo distiliuojant. Nurodyti nuostoliai yra teigiami. Pelnas gali būti tūrio, bet ne svorio atžvilgiu.

| 12. | Oksigenatų gamyba
  Ta gamybos dalis arba iš kitų šaltinių, t. y. eteriai (pvz., metilo ir tretinio butilo eteris (MTBE), TAME (tretinis amilo-metilo eteris), alkoholis, kaip etanolis ir esteriai, ir kurie yra naudojami kompaunduoti su benzinu ir gazoliu. |
| --- | --- |

12.

Oksigenatų gamyba

Ta gamybos dalis arba iš kitų šaltinių, t. y. eteriai (pvz., metilo ir tretinio butilo eteris (MTBE), TAME (tretinis amilo-metilo eteris), alkoholis, kaip etanolis ir esteriai, ir kurie yra naudojami kompaunduoti su benzinu ir gazoliu.

Toliau pateikta lentelė netaikoma nei naftos perdirbimo gamyklų žaliavai, nei priedams ir (arba) oksigenatams:

| 1. | Pirminio produkto gavimas
  Įtraukiamas vietinės arba importuotos žalios naftos (įskaitant kondensatą) ir vietinio NGL, naudojamo tiesiogiai neperdirbus naftos perdirbimo gamykloje, kiekis ir naftos chemijos pramonės grąžintas kiekis, kuris naudojamas tiesiogiai, nepaisant to, kad tai ne pirminis kuras. |
| --- | --- |

1.

Pirminio produkto gavimas

Įtraukiamas vietinės arba importuotos žalios naftos (įskaitant kondensatą) ir vietinio NGL, naudojamo tiesiogiai neperdirbus naftos perdirbimo gamykloje, kiekis ir naftos chemijos pramonės grąžintas kiekis, kuris naudojamas tiesiogiai, nepaisant to, kad tai ne pirminis kuras.

| 2. | Bendroji naftos perdirbimo gamyklų išeiga
  Naftos perdirbimo arba kompaundavimo gamyklų gatavų produktų gamyba.
  Neįtraukiami naftos perdirbimo nuostoliai, bet įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklų kuras. |
| --- | --- |

2.

Bendroji naftos perdirbimo gamyklų išeiga

Naftos perdirbimo arba kompaundavimo gamyklų gatavų produktų gamyba.

Neįtraukiami naftos perdirbimo nuostoliai, bet įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklų kuras.

| 3. | Perdirbti produktai
  Gatavi produktai, kurie kartą pristatyti galutiniam vartotojui, patenka į rinką antrą kartą (pvz., naudoti, o po to perdirbti tepalai). Šis kiekis turėtų būti atimtas iš chemijos pramonės grąžinto kiekio. |
| --- | --- |

3.

Perdirbti produktai

Gatavi produktai, kurie kartą pristatyti galutiniam vartotojui, patenka į rinką antrą kartą (pvz., naudoti, o po to perdirbti tepalai). Šis kiekis turėtų būti atimtas iš chemijos pramonės grąžinto kiekio.

| 4. | Naftos perdirbimo gamyklos kuras
  Naftos perdirbimo gamyklos veikimui naudojami naftos produktai.
  Neįtraukiami naftos bendrovių naudojami produktai, kurie nėra skirti rafinavimui, pvz., bunkeriai arba naftos cisternos.
  Įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklose naudojamas kuras, skirtas elektrai ir parduodamai šilumai gaminti. |
| --- | --- |

4.

Naftos perdirbimo gamyklos kuras

Naftos perdirbimo gamyklos veikimui naudojami naftos produktai.

Neįtraukiami naftos bendrovių naudojami produktai, kurie nėra skirti rafinavimui, pvz., bunkeriai arba naftos cisternos.

Įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklose naudojamas kuras, skirtas elektrai ir parduodamai šilumai gaminti.

| 5. | Importas ir eksportas |
| --- | --- |

5.

Importas ir eksportas

| 6. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| --- | --- |

6.

Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

| 7. | Produktų pervedimai
  Perklasifikuotas kiekis dėl pakitusios specifikacijos arba dėl to, kad produktas buvo sumaišytas su kitu produktu.
  Neigiamas vieno produkto įrašas kompensuojamas teigiamu įrašu (arba keliais įrašais) vienam arba keliems produktams arba atvirkščiai; galutinis grynasis rezultatas turėtų būti lygus nuliui. |
| --- | --- |

7.

Produktų pervedimai

Perklasifikuotas kiekis dėl pakitusios specifikacijos arba dėl to, kad produktas buvo sumaišytas su kitu produktu.

Neigiamas vieno produkto įrašas kompensuojamas teigiamu įrašu (arba keliais įrašais) vienam arba keliems produktams arba atvirkščiai; galutinis grynasis rezultatas turėtų būti lygus nuliui.

| 8. | Pervesti produktai
  Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams. |
| --- | --- |

8.

Pervesti produktai

Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.

| 9. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius. |
| --- | --- |

9.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius.

| 10. | Apskaičiuoti bendrieji vidaus pristatymai
  Tai apibrėžiama kaip:
  Pirminio produkto gavimas + bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga + perdirbti produktai – naftos perdirbimo gamyklos kuras + importas – eksportas – tarptautinis jūrinis bunkeriavimas + produktų pervedimai – pervesti produktai – atsargų pasikeitimai |
| --- | --- |

10.

Apskaičiuoti bendrieji vidaus pristatymai

Tai apibrėžiama kaip:

Pirminio produkto gavimas + bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga + perdirbti produktai – naftos perdirbimo gamyklos kuras + importas – eksportas – tarptautinis jūrinis bunkeriavimas + produktų pervedimai – pervesti produktai – atsargų pasikeitimai

| 11. | Statistinis skirtumas
  Apibrėžiamas kaip apskaičiuoto ir faktinio bendrojo vidaus pristatymo skirtumas. |
| --- | --- |

11.

Statistinis skirtumas

Apibrėžiamas kaip apskaičiuoto ir faktinio bendrojo vidaus pristatymo skirtumas.

| 12. | Faktiniai bendrieji vidaus pristatymai
  Faktinis gatavų naftos produktų pristatymas iš pirminių šaltinių (pvz., naftos perdirbimo gamyklų, kompaundavimo gamyklų ir pan.) į vidaus rinką.
  Šie duomenys gali skirtis nuo apskaičiuotų duomenų dėl, pavyzdžiui, taikymo srities skirtumų ir (arba) skirtingų ataskaitų sistemų apibrėžimų skirtumų. |
| --- | --- |

12.

Faktiniai bendrieji vidaus pristatymai

Faktinis gatavų naftos produktų pristatymas iš pirminių šaltinių (pvz., naftos perdirbimo gamyklų, kompaundavimo gamyklų ir pan.) į vidaus rinką.

Šie duomenys gali skirtis nuo apskaičiuotų duomenų dėl, pavyzdžiui, taikymo srities skirtumų ir (arba) skirtingų ataskaitų sistemų apibrėžimų skirtumų.

| 12.1. | Iš jų: Pristatymai Tarptautinei civilinei aviacijai |
| --- | --- |

12.1.

Iš jų: Pristatymai Tarptautinei civilinei aviacijai

| 12.2. | Iš jų: Pristatymai valstybinėms elektrinėms |
| --- | --- |

12.2.

Iš jų: Pristatymai valstybinėms elektrinėms

| 12.3. | Iš jų: Automobilių suskystintų naftos dujų (LPG) pristatymai |
| --- | --- |

12.3.

Iš jų: Automobilių suskystintų naftos dujų (LPG) pristatymai

| 12.4. | Iš jų: Pristatymai (bruto) naftos chemijos sektoriui |
| --- | --- |

12.4.

Iš jų: Pristatymai (bruto) naftos chemijos sektoriui

| 13. | Grąžinimas iš naftos chemijos sektoriaus į naftos perdirbimo gamyklas |
| --- | --- |

13.

Grąžinimas iš naftos chemijos sektoriaus į naftos perdirbimo gamyklas

| 14. | Grynųjų vidaus pristatymų suma |
| --- | --- |

14.

Grynųjų vidaus pristatymų suma

3.2.2.   Atsargos

Privaloma nurodyti toliau pateiktų visų energetikos produktų, išskyrus naftos perdirbimo dujas, ataskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos atsargas:

| 1. | Nacionalinėje teritorijoje turimos atsargos
  Atsargos, laikomos šiose vietose: naftos perdirbimo gamyklų cisternose, laivų krovinių terminaluose, vamzdynų cisternose, baržose ir pakrančių tanklaiviuose (kai išvykimo uostas ir atvykimo uostas yra toje pačioje šalyje), valstybės narės uosto tanklaiviuose (jei jų krovinys iškraunamas uoste), žemyniniuose laivų bunkeriuose. Neįtraukiamos naftos atsargos, laikomos vamzdynuose, geležinkelių cisternose, automobilinėse cisternose, jūrų laivų bunkeriuose, degalinėse, mažmeninėse parduotuvėse ir jūros bunkeriuose. |
| --- | --- |

1.

Nacionalinėje teritorijoje turimos atsargos

Atsargos, laikomos šiose vietose: naftos perdirbimo gamyklų cisternose, laivų krovinių terminaluose, vamzdynų cisternose, baržose ir pakrančių tanklaiviuose (kai išvykimo uostas ir atvykimo uostas yra toje pačioje šalyje), valstybės narės uosto tanklaiviuose (jei jų krovinys iškraunamas uoste), žemyniniuose laivų bunkeriuose. Neįtraukiamos naftos atsargos, laikomos vamzdynuose, geležinkelių cisternose, automobilinėse cisternose, jūrų laivų bunkeriuose, degalinėse, mažmeninėse parduotuvėse ir jūros bunkeriuose.

| 2. | Kitoms šalims laikomos atsargos pagal dvišales Vyriausybių sutartis.
  Nacionalinėje teritorijoje turimos atsargos, kurios priklauso kitai šaliai ir kuriai garantuojama tiesė jomis naudotis pagal atitinkamų Vyriausybių sutartis. |
| --- | --- |

2.

Kitoms šalims laikomos atsargos pagal dvišales Vyriausybių sutartis.

Nacionalinėje teritorijoje turimos atsargos, kurios priklauso kitai šaliai ir kuriai garantuojama tiesė jomis naudotis pagal atitinkamų Vyriausybių sutartis.

| 3. | Atsargos, kurių užsienio paskirties šalis yra žinoma
  Į 2 punktą neįtrauktos nacionalinės teritorijos atsargos, kurios priklauso kitai šaliai ir yra jai skirtos. Šios atsargos gali būti laisvojoje zonoje arba už jos ribų. |
| --- | --- |

3.

Atsargos, kurių užsienio paskirties šalis yra žinoma

Į 2 punktą neįtrauktos nacionalinės teritorijos atsargos, kurios priklauso kitai šaliai ir yra jai skirtos. Šios atsargos gali būti laisvojoje zonoje arba už jos ribų.

| 4. | Kitos atsargos, laikomos laisvojoje zonoje
  Įtraukiamos atsargos, kurios nėra nurodytos 2 arba 3 punkte, nepriklausomai nuo to, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne. |
| --- | --- |

4.

Kitos atsargos, laikomos laisvojoje zonoje

Įtraukiamos atsargos, kurios nėra nurodytos 2 arba 3 punkte, nepriklausomai nuo to, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne.

| 5. | Pagrindinių vartotojų laikomos atsargos
  Įtraukiamos atsargos, kurias kontroliuoja Vyriausybė. Šis apibrėžimas netaikomas kitoms vartotojų atsargoms. |
| --- | --- |

5.

Pagrindinių vartotojų laikomos atsargos

Įtraukiamos atsargos, kurias kontroliuoja Vyriausybė. Šis apibrėžimas netaikomas kitoms vartotojų atsargoms.

| 6. | Uostuose esančiuose arba prisišvartavusiuose atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos.
  Atsargos, nepriklausomai nuo to, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne. Šiai kategorijai nepriklauso atvirose jūrose esančių laivų atsargos.
  Įtraukiama pakrančių tanklaiviuose laikoma nafta, jei tanklaivių išvykimo ir atvykimo uostai yra toje pačioje šalyje. Jei atvykstantys laivai iškrauna krovinį ne viename uoste, nurodyti tik tą kiekį, kuris buvo iškrautas Jūsų šalyje. |
| --- | --- |

6.

Uostuose esančiuose arba prisišvartavusiuose atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos.

Atsargos, nepriklausomai nuo to, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne. Šiai kategorijai nepriklauso atvirose jūrose esančių laivų atsargos.

Įtraukiama pakrančių tanklaiviuose laikoma nafta, jei tanklaivių išvykimo ir atvykimo uostai yra toje pačioje šalyje. Jei atvykstantys laivai iškrauna krovinį ne viename uoste, nurodyti tik tą kiekį, kuris buvo iškrautas Jūsų šalyje.

| 7. | Šalies teritorijoje Vyriausybės laikomos atsargos
  Įtraukiamos šalies teritorijoje Vyriausybės laikomos nekarinės atsargos, kurios priklauso ir yra kontroliuojamos Vyriausybės ir laikomos išskirtinai nenumatytiems atvejams.
  Neįtraukiamos valstybinių naftos bendrovių arba elektros įmonių atsargos arba pagal Vyriausybės užsakymą naftos bendrovių tiesiogiai laikomos atsargos. |
| --- | --- |

7.

Šalies teritorijoje Vyriausybės laikomos atsargos

Įtraukiamos šalies teritorijoje Vyriausybės laikomos nekarinės atsargos, kurios priklauso ir yra kontroliuojamos Vyriausybės ir laikomos išskirtinai nenumatytiems atvejams.

Neįtraukiamos valstybinių naftos bendrovių arba elektros įmonių atsargos arba pagal Vyriausybės užsakymą naftos bendrovių tiesiogiai laikomos atsargos.

| 8. | Atsargų laikymo organizacijų laikomos atsargos šalies teritorijoje
  Valstybinių ir privačių korporacijų laikomos atsargos, kurios laikomos tik nenumatytiems atvejams.
  Neįtraukiamos privačiose bendrovėse laikomos privalomosios atsargos. |
| --- | --- |

8.

Atsargų laikymo organizacijų laikomos atsargos šalies teritorijoje

Valstybinių ir privačių korporacijų laikomos atsargos, kurios laikomos tik nenumatytiems atvejams.

Neįtraukiamos privačiose bendrovėse laikomos privalomosios atsargos.

| 9. | Visos kitos atsargos, laikomos šalies teritorijoje
  Visos kitos atsargos, kurios atitinka pirmiau nurodyto 1 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

9.

Visos kitos atsargos, laikomos šalies teritorijoje

Visos kitos atsargos, kurios atitinka pirmiau nurodyto 1 punkto sąlygas.

| 10. | Užsienyje pagal dvišales Vyriausybines sutartis laikomos atsargos.
  Jūsų šaliai priklausančios atsargos, tačiau laikomos kitoje šalyje, kuriai garantuojama tiesė jomis naudotis pagal atitinkamų Vyriausybių sutartis. |
| --- | --- |

10.

Užsienyje pagal dvišales Vyriausybines sutartis laikomos atsargos.

Jūsų šaliai priklausančios atsargos, tačiau laikomos kitoje šalyje, kuriai garantuojama tiesė jomis naudotis pagal atitinkamų Vyriausybių sutartis.

| 10.1. | Iš jų: Vyriausybės atsargos |
| --- | --- |

10.1.

Iš jų: Vyriausybės atsargos

| 10.2. | Iš jų: Kontroliuojančios bendrovės atsargos |
| --- | --- |

10.2.

Iš jų: Kontroliuojančios bendrovės atsargos

| 10.3. | Iš jų: Kitos atsargos |
| --- | --- |

10.3.

Iš jų: Kitos atsargos

| 11. | Užsienyje laikomos atsargos, kurios galutinai skirtos importo atsargoms.
  Į 10 kategoriją neįtrauktos atsargos, kurios priklauso duomenis teikiančiai valstybei, tačiau iki importo laikomos kitoje valstybėje. |
| --- | --- |

11.

Užsienyje laikomos atsargos, kurios galutinai skirtos importo atsargoms.

Į 10 kategoriją neįtrauktos atsargos, kurios priklauso duomenis teikiančiai valstybei, tačiau iki importo laikomos kitoje valstybėje.

| 12. | Kitos atsargos laikomos laisvojoje zonoje.
  Kitos atsargos nacionalinėje teritorijoje, kurios nėra įtrauktos į pirmiau minėtas kategorijas. |
| --- | --- |

12.

Kitos atsargos laikomos laisvojoje zonoje.

Kitos atsargos nacionalinėje teritorijoje, kurios nėra įtrauktos į pirmiau minėtas kategorijas.

| 13. | Vamzdynų užpildas
  Vamzdynuose esanti nafta (žalia nafta ir naftos produktai), būtina srovei vamzdynuose palaikyti. |
| --- | --- |

13.

Vamzdynų užpildas

Vamzdynuose esanti nafta (žalia nafta ir naftos produktai), būtina srovei vamzdynuose palaikyti.

Be to, privaloma pateikti pagal atitinkamą šalį suskirstytą kiekį:

| — | kitoms šalims laikomas ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargas pagal dvišales Vyriausybės sutartis, |
| --- | --- |

—

kitoms šalims laikomas ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargas pagal dvišales Vyriausybės sutartis,

| — | kitos ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos, turinčios aiškią užsienio paskirties šalį, |
| --- | --- |

—

kitos ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos, turinčios aiškią užsienio paskirties šalį,

| — | užsienyje pagal dvišales Vyriausybines sutartis laikomos ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos, |
| --- | --- |

—

užsienyje pagal dvišales Vyriausybines sutartis laikomos ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos,

| — | kitos užsienyje laikomos ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos, kurių galutinė paskirtis – importas į Jūsų šalį. |
| --- | --- |

—

kitos užsienyje laikomos ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos, kurių galutinė paskirtis – importas į Jūsų šalį.

Atsargos ataskaitinio laikotarpio pradžioje reiškia paskutinės mėnesio prieš ataskaitinį mėnesį dienos atsargas. Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos reiškia paskutinės ataskaitinio mėnesio dienos atsargas.

3.2.3.   Importas ir eksportas

Importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį.

3.3.   Matavimo vienetai

Energijos kiekis: 103 tonų

3.4.   Geografinės pastabos

Tik statistinės atskaitomybės tikslais A priedo 1 skyriaus paaiškinimai taikomi su šiomis konkrečiomis išimtimis:

| 1. | Danija, įskaitant Farerų salas ir Grenlandiją. |
| --- | --- |

1.

Danija, įskaitant Farerų salas ir Grenlandiją.

| 2. | Šveicarija (įskaitant Lichtenšteiną). |
| --- | --- |

2.

Šveicarija (įskaitant Lichtenšteiną).

3.5.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikoma.

4.   GAMTINĖS DUJOS

4.1.   Susiję energetikos produktai

Gamtinės dujos apibūdinamos B priedo 2 dalyje.

4.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas.

4.2.1.   Tiekimo sektorius

| 1. | Vietos gamyba
  Visa sausa tinkama parduoti produkcija šalies teritorijoje, įskaitant jūroje išgaunamą produkciją. Produkcija vertinama po išgryninimo ir NGL (gamtinių dujų kondensatų) bei sieros ekstrahavimo.
  Neįtraukiami gavybos nuostoliai ir papildytasis, išleistasis arba deglo sudegintasis dujų kiekis.
  Įtraukiamas gamtinių dujų pramonėje sunaudotas kiekis; kiekis, sunaudotas dujų gavyboje, vamzdynų sistemose ir perdirbimo įmonėse. |
| --- | --- |

1.

Vietos gamyba

Visa sausa tinkama parduoti produkcija šalies teritorijoje, įskaitant jūroje išgaunamą produkciją. Produkcija vertinama po išgryninimo ir NGL (gamtinių dujų kondensatų) bei sieros ekstrahavimo.

Neįtraukiami gavybos nuostoliai ir papildytasis, išleistasis arba deglo sudegintasis dujų kiekis.

Įtraukiamas gamtinių dujų pramonėje sunaudotas kiekis; kiekis, sunaudotas dujų gavyboje, vamzdynų sistemose ir perdirbimo įmonėse.

| 2. | Importas |
| --- | --- |

2.

Importas

| 3. | Eksportas |
| --- | --- |

3.

Eksportas

| 4. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius. |
| --- | --- |

4.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius.

| 5. | Apskaičiuoti bendrieji vidaus pristatymai
  Tai apibrėžiama kaip:
  Vietos gamyba + importas – eksportas – atsargų pasikeitimai |
| --- | --- |

5.

Apskaičiuoti bendrieji vidaus pristatymai

Tai apibrėžiama kaip:

Vietos gamyba + importas – eksportas – atsargų pasikeitimai

| 6. | Statistinis skirtumas
  Apibrėžiamas kaip apskaičiuoto ir faktinio bendrojo vidaus pristatymo skirtumas. |
| --- | --- |

6.

Statistinis skirtumas

Apibrėžiamas kaip apskaičiuoto ir faktinio bendrojo vidaus pristatymo skirtumas.

| 7. | Faktiniai bendrieji vidaus pristatymai
  Įtraukiamos dujų pramonėje naudojamos dujos šildymui ir įrangos eksploatavimui (t. y. naudojimas dujų gavyboje, vamzdynų sistemoje ir perdirbimo gamykloje) ir paskirstymo nuostoliai. |
| --- | --- |

7.

Faktiniai bendrieji vidaus pristatymai

Įtraukiamos dujų pramonėje naudojamos dujos šildymui ir įrangos eksploatavimui (t. y. naudojimas dujų gavyboje, vamzdynų sistemoje ir perdirbimo gamykloje) ir paskirstymo nuostoliai.

| 8. | Nacionalinėje teritorijoje turimų atsargų lygis ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir atsargų lygis ataskaitinio laikotarpio pabaigoje.
  Specialiose saugyklose laikomas kiekis (neatsinaujinantys dujų ir (arba) naftos telkiniai, vandeningasis sluoksnis, druskų ir mišriosios kavernos ir kt.) taip pat suskystintų gamtinių dujų laikymas. Atsargos ataskaitinio laikotarpio pradžioje reiškia paskutinės mėnesio prieš ataskaitinį mėnesį dienos atsargas. Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos reiškia paskutinės ataskaitinio mėnesio dienos atsargas. |
| --- | --- |

8.

Nacionalinėje teritorijoje turimų atsargų lygis ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir atsargų lygis ataskaitinio laikotarpio pabaigoje.

Specialiose saugyklose laikomas kiekis (neatsinaujinantys dujų ir (arba) naftos telkiniai, vandeningasis sluoksnis, druskų ir mišriosios kavernos ir kt.) taip pat suskystintų gamtinių dujų laikymas. Atsargos ataskaitinio laikotarpio pradžioje reiškia paskutinės mėnesio prieš ataskaitinį mėnesį dienos atsargas. Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos reiškia paskutinės ataskaitinio mėnesio dienos atsargas.

| 9. | Gamtinių dujų pramonės naudojimas savo reikmėms ir nuostoliai
  Savo reikmėms dujų pramonėje naudojamos dujų kiekis šildymui ir įrangos eksploatavimui (t. y. naudojimas dujų gavyboje, vamzdynų sistemoje ir perdirbimo gamykloje).
  Įtraukiami paskirstymo nuostoliai. |
| --- | --- |

9.

Gamtinių dujų pramonės naudojimas savo reikmėms ir nuostoliai

Savo reikmėms dujų pramonėje naudojamos dujų kiekis šildymui ir įrangos eksploatavimui (t. y. naudojimas dujų gavyboje, vamzdynų sistemoje ir perdirbimo gamykloje).

Įtraukiami paskirstymo nuostoliai.

4.2.2.   Importas ir eksportas

Importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį.

4.3.   Matavimo vienetai

Kiekis turi būti nurodomas dviem matų vienetais:

| — | fizinis kiekis (106 m3) darant prielaidą apie dujų charakteristiką (15 oC, 101,325 kPa), |
| --- | --- |

—

fizinis kiekis (106 m3) darant prielaidą apie dujų charakteristiką (15 oC, 101,325 kPa),

| — | energijos kiekis, t. y. TJ, grindžiamas aukštutine degimo šiluma. |
| --- | --- |

—

energijos kiekis, t. y. TJ, grindžiamas aukštutine degimo šiluma.

4.4.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikoma.

5.   TAIKOMOS NUOSTATOS

Kaip nurodyta visose pirmesnėse dalyse, duomenų rinkimui taikomos tokios nuostatos:

| 1. | Ataskaitinis laikotarpis:
  Kalendorinis mėnuo. |
| --- | --- |

1.

Ataskaitinis laikotarpis:

Kalendorinis mėnuo.

| 2. | Dažnumas
  Mėnesio. |
| --- | --- |

2.

Dažnumas

Mėnesio.

| 3. | Galutinis duomenų pateikimo terminas
  Per tris mėnesius po ataskaitinio mėnesio pabaigos. |
| --- | --- |

3.

Galutinis duomenų pateikimo terminas

Per tris mėnesius po ataskaitinio mėnesio pabaigos.

| 4. | Perdavimo forma ir metodas
  Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.
  Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą. |
| --- | --- |

4.

Perdavimo forma ir metodas

Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.

Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą.

---

D PRIEDAS

TRUMPALAIKĖ MĖNESIO STATISTIKA

Šiame priede apibūdinama trumpalaikių mėnesio renkamų statistinių duomenų apimtis, vienetai, ataskaitinis laikotarpis, dažnumas, galutinis terminas ir perdavimo būdai.

A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šiame priede, paaiškinimai.

1.   GAMTINĖS DUJOS

1.1.   Susiję energetikos produktai

Dalis skirta tik gamtinėms dujoms. Gamtinės dujos apibūdinamos B priedo 2 dalyje.

1.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Skelbiamas toliau nurodytų suvestinių rodiklių sąrašas.

| 1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.

Gamyba

| 2. | Importas |
| --- | --- |

2.

Importas

| 3. | Eksportas |
| --- | --- |

3.

Eksportas

| 4. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius. |
| --- | --- |

4.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius.

| 5. | Tiekimas
  Tai apibrėžiama kaip:
  Gamyba + importas – eksportas + atsargų pasikeitimai |
| --- | --- |

5.

Tiekimas

Tai apibrėžiama kaip:

Gamyba + importas – eksportas + atsargų pasikeitimai

1.3.   Matavimo vienetai

Gamtinių dujų kiekis turi būti nurodomas TJ, remiantis aukštutine degimo šiluma.

1.4.   Kitos taikomos nuostatos

| 1. | Ataskaitinis laikotarpis:
  Kalendorinis mėnuo. |
| --- | --- |

1.

Ataskaitinis laikotarpis:

Kalendorinis mėnuo.

| 2. | Dažnumas
  Mėnesio. |
| --- | --- |

2.

Dažnumas

Mėnesio.

| 3. | Galutinis duomenų pateikimo terminas
  Per 1 mėnesį nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos. |
| --- | --- |

3.

Galutinis duomenų pateikimo terminas

Per 1 mėnesį nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

| 4. | Perdavimo forma ir metodas
  Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.
  Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą. |
| --- | --- |

4.

Perdavimo forma ir metodas

Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.

Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą.

1.5.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Vokietija atleidžiama nuo įsipareigojimo pateikti šiuos duomenis.

2.   ELEKTROS ENERGIJA

2.1.   Susiję energetikos produktai

Ši dalis skirta tik elektros energijai.

2.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Skelbiamas toliau nurodytų suvestinių rodiklių sąrašas.

| 1. | Bendra elektros energijos gamyba
  Visas bendras pagamintos elektros energijos kiekis.
  Įtraukiamas elektros energijos sunaudojimas elektrinių savoms reikmėms. |
| --- | --- |

1.

Bendra elektros energijos gamyba

Visas bendras pagamintos elektros energijos kiekis.

Įtraukiamas elektros energijos sunaudojimas elektrinių savoms reikmėms.

| 2. | Importas |
| --- | --- |

2.

Importas

| 3. | Eksportas |
| --- | --- |

3.

Eksportas

| 4. | Bendras elektros energijos teikimas
  Skaičiuojama taip:
  Bendra elektros energijos gamyba + importas – eksportas |
| --- | --- |

4.

Bendras elektros energijos teikimas

Skaičiuojama taip:

Bendra elektros energijos gamyba + importas – eksportas

2.3.   Matavimo vienetai

Energijos kiekis turi būti išreikštas GWh

2.4.   Kitos taikomos nuostatos

| 1. | Ataskaitinis laikotarpis:
  Kalendorinis mėnuo. |
| --- | --- |

1.

Ataskaitinis laikotarpis:

Kalendorinis mėnuo.

| 2. | Dažnumas
  Mėnesio. |
| --- | --- |

2.

Dažnumas

Mėnesio.

| 3. | Galutinis duomenų pateikimo terminas
  Per 1 mėnesį nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos. |
| --- | --- |

3.

Galutinis duomenų pateikimo terminas

Per 1 mėnesį nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

| 4. | Perdavimo forma ir metodas
  Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.
  Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą. |
| --- | --- |

4.

Perdavimo forma ir metodas

Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.

Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą.

2.5.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Vokietija atleidžiama nuo įsipareigojimo pateikti šiuos duomenis.

3.   NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI

Toks duomenų rinkimas paprastai žinomas kaip „JODI klausimynas“.

3.1.   Susiję energetikos produktai

Jei nenurodyta kitaip, šis duomenų rinkimas taikomas visiems toliau išvardytiems energetikos produktams, kuriems tinka B priedo 4 dalies apibrėžimai: žalia nafta, LPG, benzinas (kurį sudaro automobilinis benzinas ir aviacinis benzinas), žibalas (kurį sudaro žibaliniai reaktyviniai degalai ir kitoks žibalas), gazolis ir (arba) dyzelinas ir skystasis kuras (mazutas) (su dideliu ir mažu sieros kiekiu).

Be to, šis duomenų rinkimas taip pat taikomas „bendram naftos kiekiui“ (visų šių produktų suma), išskyrus žalią naftą, taip pat įtraukiami kiti naftos produktai, kaip naftos perdirbimo gamyklų dujos, etanas, pirminis benzinas, naftos koksas, vaitspiritas ir SBP, parafinas, bitumas, tepalai ir kita.

3.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams.

3.2.1.   Tiekimo sektorius

Ši lentelė taikoma tik žaliai naftai:

| 1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.

Gamyba

| 2. | Importas |
| --- | --- |

2.

Importas

| 3. | Eksportas |
| --- | --- |

3.

Eksportas

| 4. | Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje |
| --- | --- |

4.

Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje

| 5. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius. |
| --- | --- |

5.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius.

| 6. | Naftos perdirbimo gamyklos apkrova
  Faktinis naftos perdirbimo gamyklos našumas. |
| --- | --- |

6.

Naftos perdirbimo gamyklos apkrova

Faktinis naftos perdirbimo gamyklos našumas.

Toliau pateikta lentelė taikoma žaliai naftai, LPG, benzinui, žibalui, gazoliui ir (arba) dyzelinui, mazutui ir bendram naftos kiekiui:

| 1. | Naftos perdirbimo gamyklos išeiga
  Bendroji išeiga, įskaitant naftos perdirbimo gamyklos kurą. |
| --- | --- |

1.

Naftos perdirbimo gamyklos išeiga

Bendroji išeiga, įskaitant naftos perdirbimo gamyklos kurą.

| 2. | Importas |
| --- | --- |

2.

Importas

| 3. | Eksportas |
| --- | --- |

3.

Eksportas

| 4. | Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje |
| --- | --- |

4.

Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje

| 5. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius. |
| --- | --- |

5.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius.

| 6. | Paklausa
  Pristatymai arba pardavimas vidaus rinkai (vidaus naudojimas) ir perdirbimo gamyklų kuro bei tarptautinio laivyno ir aviacijos bunkerių kuro suma. Į bendrą naftos kiekio paklausą įtraukiama žalia nafta. |
| --- | --- |

6.

Paklausa

Pristatymai arba pardavimas vidaus rinkai (vidaus naudojimas) ir perdirbimo gamyklų kuro bei tarptautinio laivyno ir aviacijos bunkerių kuro suma. Į bendrą naftos kiekio paklausą įtraukiama žalia nafta.

3.3.   Matavimo vienetai

Energijos kiekis: 103 tonų

3.4.   Kitos taikomos nuostatos

| 1. | Ataskaitinis laikotarpis:
  Kalendorinis mėnuo. |
| --- | --- |

1.

Ataskaitinis laikotarpis:

Kalendorinis mėnuo.

| 2. | Dažnumas
  Mėnesio. |
| --- | --- |

2.

Dažnumas

Mėnesio.

| 3. | Galutinis duomenų pateikimo terminas
  Per 25 dienas nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos. |
| --- | --- |

3.

Galutinis duomenų pateikimo terminas

Per 25 dienas nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

| 4. | Perdavimo forma ir metodas
  Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.
  Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą. |
| --- | --- |

4.

Perdavimo forma ir metodas

Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.

Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą.

3.5.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikoma.

---

| 14.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/63

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1100/2008

2008 m. spalio 22 d.

dėl kontrolės, atliekamos valstybių narių pasienyje kelių ir vidaus vandenų transporto srityje, panaikinimo

(Kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4060/89 dėl kontrolės, atliekamos valstybių narių pasienyje kelių ir vidaus vandenų transporto srityje, panaikinimo (3) buvo iš esmės keičiamas (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. |
| --- | --- |

(1)

1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4060/89 dėl kontrolės, atliekamos valstybių narių pasienyje kelių ir vidaus vandenų transporto srityje, panaikinimo (3) buvo iš esmės keičiamas (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.

| (2) | Laisvės teikti paslaugas transporto srityje principo įgyvendinimas yra svarbi Sutartyje numatytos bendros transporto politikos dalis. Todėl šios politikos tikslas yra pasiekti, kad įvairių transporto priemonių judėjimas Bendrijoje būtų sklandesnis. |
| --- | --- |

(2)

Laisvės teikti paslaugas transporto srityje principo įgyvendinimas yra svarbi Sutartyje numatytos bendros transporto politikos dalis. Todėl šios politikos tikslas yra pasiekti, kad įvairių transporto priemonių judėjimas Bendrijoje būtų sklandesnis.

| (3) | Pagal galiojančius Bendrijos ir nacionalinius teisės aktus, reglamentuojančius kelių ir vidaus vandenų transportą, valstybės narės atlieka patikrinimus, patikras ir apžiūras, susijusias su techninėmis charakteristikomis, įgaliojimais ir kitais dokumentais, kuriuos turi atitikti transporto priemonės ir vidaus vandenų laivai. Siekiant išvengti transporto rinkos organizavimo trikdymų ir užtikrinti kelių bei vidaus vandenų kelių saugą, šiuos patikrinimus, patikras bei apžiūras ir toliau reikia tęsti. |
| --- | --- |

(3)

Pagal galiojančius Bendrijos ir nacionalinius teisės aktus, reglamentuojančius kelių ir vidaus vandenų transportą, valstybės narės atlieka patikrinimus, patikras ir apžiūras, susijusias su techninėmis charakteristikomis, įgaliojimais ir kitais dokumentais, kuriuos turi atitikti transporto priemonės ir vidaus vandenų laivai. Siekiant išvengti transporto rinkos organizavimo trikdymų ir užtikrinti kelių bei vidaus vandenų kelių saugą, šiuos patikrinimus, patikras bei apžiūras ir toliau reikia tęsti.

| (4) | Pagal galiojančius Bendrijos teisės aktus valstybės narės gali organizuoti ir atlikti minėtus patikrinimus, patikras ir apžiūras bet kurioje vietoje. |
| --- | --- |

(4)

Pagal galiojančius Bendrijos teisės aktus valstybės narės gali organizuoti ir atlikti minėtus patikrinimus, patikras ir apžiūras bet kurioje vietoje.

| (5) | Tokie patikrinimai, patikros ir apžiūros vienodai veiksmingai gali būti atliekami visoje atitinkamų valstybių narių teritorijoje, dėl to sienos kirtimas neturėtų būti dingstis tokiems veiksmams atlikti, |
| --- | --- |

(5)

Tokie patikrinimai, patikros ir apžiūros vienodai veiksmingai gali būti atliekami visoje atitinkamų valstybių narių teritorijoje, dėl to sienos kirtimas neturėtų būti dingstis tokiems veiksmams atlikti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šis reglamentas taikomas kontrolei, kurią valstybės narės atlieka kelių ir vidaus vandenų transporto srityse pagal Bendrijos arba nacionalinę teisę, kai šiam transportui naudojamos valstybėje narėje registruotos arba į apyvartą išleistos transporto priemonės.

2 straipsnis

Šiame reglamente:

| a) | siena – tai arba vidaus siena Bendrijos teritorijoje, arba išorės siena, kai vežant tarp valstybių narių kertama trečiosios šalies teritorija; |
| --- | --- |

a)

siena – tai arba vidaus siena Bendrijos teritorijoje, arba išorės siena, kai vežant tarp valstybių narių kertama trečiosios šalies teritorija;

| b) | kontrolė – tai bet koks patikrinimas, apžiūra, patikra ar formalumas, kurį atlieka nacionalinės institucijos prie valstybių narių sienų ir kurio metu atitinkamos transporto priemonės ar laivai yra sustabdomi arba apribojamas jų laisvas judėjimas. |
| --- | --- |

b)

kontrolė – tai bet koks patikrinimas, apžiūra, patikra ar formalumas, kurį atlieka nacionalinės institucijos prie valstybių narių sienų ir kurio metu atitinkamos transporto priemonės ar laivai yra sustabdomi arba apribojamas jų laisvas judėjimas.

3 straipsnis

Kontrolė, nurodyta I priede ir vykdoma pagal Bendrijos ar nacionalinę teisę valstybių narių kelių ir vidaus vandenų transporto srityse, atliekama ne kaip pasienio kontrolė, bet tik kaip įprastų kontrolės procedūrų, taikomų be jokios diskriminacijos visoje valstybės narės teritorijoje, dalis.

4 straipsnis

Jei ir kai būtina, Komisija pasiūlo I priedo dalinius pakeitimus, kad būtų atsižvelgta į technologijų plėtrą šio reglamento taikymo srityje.

5 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 4060/89 su pakeitimais, padarytais II priede nurodytu reglamentu, yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę.

6 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2008 m. spalio 22 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-P. JOUYET

---

(1)  OL C 324, 2006 12 30, p. 47.

1

(2)  2006 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 317 E, 2006 12 23, p. 599) ir 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 390, 1989 12 30, p. 18.

3

(4)  Žr. II priedą.

4

---

I PRIEDAS

1 DALIS

BENDRIJOS TEISĖ

1 skirsnis

Direktyvos

| a) | 1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvos 96/53/EB, nustatančios tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (1), 6 straipsnio 4 dalis, kurioje numatyta, kad transporto priemonės gali būti: atsitiktinai tikrinamos dėl bendrų masės standartų atitikimo, įtariant, kad nesilaikoma jos reikalavimų, tikrinamos dėl bendrų matmenų standartų atitikimo; |
| --- | --- |

a)

1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvos 96/53/EB, nustatančios tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (1), 6 straipsnio 4 dalis, kurioje numatyta, kad transporto priemonės gali būti: atsitiktinai tikrinamos dėl bendrų masės standartų atitikimo, įtariant, kad nesilaikoma jos reikalavimų, tikrinamos dėl bendrų matmenų standartų atitikimo;

| b) | 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 96/96/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninę apžiūrą, suderinimo (2) 3 straipsnio 2 dalis, kurioje numatyta, kad kiekviena valstybė narė pripažįsta kitoje valstybėje narėje išduotą dokumentą, patvirtinantį, jog transporto priemonei buvo atlikta techninė apžiūra; šis pripažinimo veiksmas reiškia, kad nacionalinės institucijos patikrą gali atlikti bet kurioje jų teritorijai priklausančioje vietoje; |
| --- | --- |

b)

1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 96/96/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninę apžiūrą, suderinimo (2) 3 straipsnio 2 dalis, kurioje numatyta, kad kiekviena valstybė narė pripažįsta kitoje valstybėje narėje išduotą dokumentą, patvirtinantį, jog transporto priemonei buvo atlikta techninė apžiūra; šis pripažinimo veiksmas reiškia, kad nacionalinės institucijos patikrą gali atlikti bet kurioje jų teritorijai priklausančioje vietoje;

| c) | 2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais (3) 2 straipsnio 2 dalis, kurioje nustatyta, kad atitiktis šiai direktyvai įrodoma keliais dokumentais, kurie turi būti laikomi išnuomotoje transporto priemonėje, tai yra nuomos sutartimi ir vairuotojo darbo sutartimi; |
| --- | --- |

c)

2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais (3) 2 straipsnio 2 dalis, kurioje nustatyta, kad atitiktis šiai direktyvai įrodoma keliais dokumentais, kurie turi būti laikomi išnuomotoje transporto priemonėje, tai yra nuomos sutartimi ir vairuotojo darbo sutartimi;

| d) | 1976 m. sausio 20 d. Tarybos direktyvos 76/135/EEB dėl vidaus vandenų laivų tinkamumo plaukioti liudijimų abipusio pripažinimo (4) 3 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys, kuriose numatyta, kad tinkamumo plaukioti liudijimai, pažymėjimai ar leidimai turi būti pateikiami nacionalinių institucijų prašymu; |
| --- | --- |

d)

1976 m. sausio 20 d. Tarybos direktyvos 76/135/EEB dėl vidaus vandenų laivų tinkamumo plaukioti liudijimų abipusio pripažinimo (4) 3 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys, kuriose numatyta, kad tinkamumo plaukioti liudijimai, pažymėjimai ar leidimai turi būti pateikiami nacionalinių institucijų prašymu;

| e) | 1982 m. spalio 4 d. Tarybos direktyvos 82/714/EEB, nustatančios techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams (5), 17 straipsnio 1 dalis, kurioje numatyta, kad valstybės narės gali bet kuriuo metu tikrinti, ar laive yra pagal šios direktyvos sąlygas galiojantis sertifikatas. |
| --- | --- |

e)

1982 m. spalio 4 d. Tarybos direktyvos 82/714/EEB, nustatančios techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams (5), 17 straipsnio 1 dalis, kurioje numatyta, kad valstybės narės gali bet kuriuo metu tikrinti, ar laive yra pagal šios direktyvos sąlygas galiojantis sertifikatas.

2 skirsnis

Reglamentai

| a) | 1992 m. kovo 16 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 684/92 dėl bendrųjų tarptautinio keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais taisyklių (6) 14 ir 15 straipsniai, kurie leidžia bet kuriam įgaliotam tikrinančiam pareigūnui tikrinti ir kontroliuoti važiavimo bilietą, leidimą ar kontrolės dokumentą, numatytus šiame reglamente; |
| --- | --- |

a)

1992 m. kovo 16 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 684/92 dėl bendrųjų tarptautinio keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais taisyklių (6) 14 ir 15 straipsniai, kurie leidžia bet kuriam įgaliotam tikrinančiam pareigūnui tikrinti ir kontroliuoti važiavimo bilietą, leidimą ar kontrolės dokumentą, numatytus šiame reglamente;

| b) | 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (7) 18 straipsnis, kuris valstybėms narėms suteikia teisę patvirtinti priemones, apimančias, inter alia, kontrolės sistemos, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento nuostatų, organizavimą, jos tvarką bei priemones; |
| --- | --- |

b)

2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (7) 18 straipsnis, kuris valstybėms narėms suteikia teisę patvirtinti priemones, apimančias, inter alia, kontrolės sistemos, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento nuostatų, organizavimą, jos tvarką bei priemones;

| c) | 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų (8) 19 straipsnis, kuris valstybėms narėms suteikia teisę imtis priemonių, apimančių, inter alia, patikrinimų dėl įrangos atitikties šio reglamento nuostatoms tvarkos organizavimą ir jų atlikimo priemones; |
| --- | --- |

c)

1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų (8) 19 straipsnis, kuris valstybėms narėms suteikia teisę imtis priemonių, apimančių, inter alia, patikrinimų dėl įrangos atitikties šio reglamento nuostatoms tvarkos organizavimą ir jų atlikimo priemones;

| d) | 1992 m. kovo 26 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 881/92 dėl patekimo į rinką vežant krovinius Bendrijos keliais į valstybės narės teritoriją ar iš jos arba kertant vienos ar kelių valstybių narių teritorijas (9) 5 straipsnio 4 dalis, kurioje numatyta, kad patvirtinta Bendrijos leidimo originalo kopija laikoma transporto priemonėje ir ją privaloma pateikti paprašius įgaliotam inspektoriui. |
| --- | --- |

d)

1992 m. kovo 26 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 881/92 dėl patekimo į rinką vežant krovinius Bendrijos keliais į valstybės narės teritoriją ar iš jos arba kertant vienos ar kelių valstybių narių teritorijas (9) 5 straipsnio 4 dalis, kurioje numatyta, kad patvirtinta Bendrijos leidimo originalo kopija laikoma transporto priemonėje ir ją privaloma pateikti paprašius įgaliotam inspektoriui.

2 DALIS

NACIONALINĖS TEISĖS AKTAI

| a) | Asmenų, vairuojančių transporto priemones, skirtas kroviniams ir žmonėms vežti, vairuotojo pažymėjimų kontrolė |
| --- | --- |

a)

Asmenų, vairuojančių transporto priemones, skirtas kroviniams ir žmonėms vežti, vairuotojo pažymėjimų kontrolė

| b) | Transporto priemonių, skirtų pavojingiems kroviniams vežti, kontrolė, visų pirma:






  i) | dokumentų






  — | vairuotojo parengimo pažymėjimo |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Transporto priemonių, skirtų pavojingiems kroviniams vežti, kontrolė, visų pirma:

i)

dokumentų

—

vairuotojo parengimo pažymėjimo

| — | saugos instrukcijų |
| --- | --- |

—

saugos instrukcijų

| — | patvirtinimo sertifikato (ADR arba jam lygiaverčio standarto) |
| --- | --- |

—

patvirtinimo sertifikato (ADR arba jam lygiaverčio standarto)

| — | nukrypti leidžiančios nuostatos, jeigu ji taikoma, kopija (ADR arba jam lygiaverčio standarto) |
| --- | --- |

—

nukrypti leidžiančios nuostatos, jeigu ji taikoma, kopija (ADR arba jam lygiaverčio standarto)

| ii) | transporto priemonės, vežančios pavojingus krovinius, identifikavimo






  — | oranžinės spalvos lentelė






  — | atitiktis |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

transporto priemonės, vežančios pavojingus krovinius, identifikavimo

—

oranžinės spalvos lentelė

—

atitiktis

| — | tvirtinimas ant transporto priemonės |
| --- | --- |

—

tvirtinimas ant transporto priemonės

| — | pavojaus ženklas ant transporto priemonės






  — | atitiktis |
| --- | --- | --- |

—

pavojaus ženklas ant transporto priemonės

—

atitiktis

| — | tvirtinimas ant transporto priemonės |
| --- | --- |

—

tvirtinimas ant transporto priemonės

| — | cisternos identifikavimo lentelė (stacionarioms, nuimamoms cisternoms arba konteinerinėms cisternoms)






  — | ar ji yra ir ar įskaitoma |
| --- | --- | --- |

—

cisternos identifikavimo lentelė (stacionarioms, nuimamoms cisternoms arba konteinerinėms cisternoms)

—

ar ji yra ir ar įskaitoma

| — | paskutinio patikrinimo data |
| --- | --- |

—

paskutinio patikrinimo data

| — | inspektavimo įstaigos spaudas |
| --- | --- |

—

inspektavimo įstaigos spaudas

| iii) | transporto priemonės įranga (ADR arba lygiaverčio standarto)






  — | papildomas ugnies gesintuvas |
| --- | --- | --- |

iii)

transporto priemonės įranga (ADR arba lygiaverčio standarto)

—

papildomas ugnies gesintuvas

| — | speciali įranga |
| --- | --- |

—

speciali įranga

| iv) | transporto priemonės pakrovimas






  — | perkrova (pagal cisternos talpą) |
| --- | --- | --- |

iv)

transporto priemonės pakrovimas

—

perkrova (pagal cisternos talpą)

| — | pakuočių pritvirtinimas |
| --- | --- |

—

pakuočių pritvirtinimas

| — | draudimas krauti krovinius mišriai |
| --- | --- |

—

draudimas krauti krovinius mišriai

| c) | Transporto priemonių, skirtų vežti greitai gendančius maisto produktus, kontrolė, visų pirma:






  i) | dokumentų






  — | įrangos atitikties sertifikatas |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Transporto priemonių, skirtų vežti greitai gendančius maisto produktus, kontrolė, visų pirma:

i)

dokumentų

—

įrangos atitikties sertifikatas

| ii) | specialios įrangos, kuri naudojama vežti greitai gendančius maisto produktus






  — | atitikties plokštelė |
| --- | --- | --- |

ii)

specialios įrangos, kuri naudojama vežti greitai gendančius maisto produktus

—

atitikties plokštelė

| — | identifikavimo ženklai |
| --- | --- |

—

identifikavimo ženklai

| iii) | specialios įrangos veikimas






  — | temperatūros reikalavimai. |
| --- | --- | --- |

iii)

specialios įrangos veikimas

—

temperatūros reikalavimai.

---

(1)  OL L 235, 1996 9 17, p. 59.

(2)  OL L 46, 1997 2 17, p. 1.

(3)  OL L 33, 2006 2 4, p. 82.

(4)  OL L 21, 1976 1 29, p. 10.

(5)  OL L 301, 1982 10 28, p. 1.

(6)  OL L 74, 1992 3 20, p. 1.

(7)  OL L 102, 2006 4 11, p. 1.

(8)  OL L 370, 1985 12 31, p. 8.

(9)  OL L 95, 1992 4 9, p. 1.

---

II PRIEDAS

PANAIKINAMAS REGLAMENTAS SU PAKEITIMU

(Nurodytas 5 straipsnyje)

| Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4060/89 | (OL L 390, 1989 12 30, p. 18). |
| --- | --- |
| Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3356/91 | (OL L 318, 1991 11 20, p. 1). |

Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4060/89

(OL L 390, 1989 12 30, p. 18).

Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3356/91

(OL L 318, 1991 11 20, p. 1).

---

III PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Reglamentas (EEB) Nr. 4060/89 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| 3a straipsnis | 4 straipsnis |
| 4 straipsnis | 6 straipsnis |
| — | 5 straipsnis |
| Priedo 1 dalis, direktyvos a) | I priedo 1 dalies 1 skirsnio a punktas |
| Priedo 1 dalis, direktyvos b) | I priedo 1 dalies 1 skirsnio b punktas |
| Priedo 1 dalis, direktyvos c) | I priedo 1 dalies 1 skirsnio c punktas |
| Priedo 1 dalis, direktyvos d) | — |
| Priedo 1 dalis, direktyvos e) | I priedo 1 dalies 1 skirsnio d punktas |
| Priedo 1 dalis, direktyvos f) | I priedo 1 dalies 1 skirsnio e punktas |
| Priedo 1 dalis, reglamentai a) | I priedo 1 dalies 2 skirsnio a punktas |
| Priedo 1 dalis, reglamentai b) | — |
| Priedo 1 dalis, reglamentai c) | — |
| Priedo 1 dalis, reglamentai d) | I priedo 1 dalies 2 skirsnio b punktas |
| Priedo 1 dalis, reglamentai e) | I priedo 1 dalies 2 skirsnio c punktas |
| Priedo 1 dalis, reglamentai f) | I priedo 1 dalies 2 skirsnio d punktas |
| Priedo 2 dalis | I priedo 2 dalis |
| — | II priedas |
| — | III priedas |

Reglamentas (EEB) Nr. 4060/89

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnis

2 straipsnis

3 straipsnis

3 straipsnis

3a straipsnis

4 straipsnis

4 straipsnis

6 straipsnis

—

5 straipsnis

Priedo 1 dalis, direktyvos a)

I priedo 1 dalies 1 skirsnio a punktas

Priedo 1 dalis, direktyvos b)

I priedo 1 dalies 1 skirsnio b punktas

Priedo 1 dalis, direktyvos c)

I priedo 1 dalies 1 skirsnio c punktas

Priedo 1 dalis, direktyvos d)

—

Priedo 1 dalis, direktyvos e)

I priedo 1 dalies 1 skirsnio d punktas

Priedo 1 dalis, direktyvos f)

I priedo 1 dalies 1 skirsnio e punktas

Priedo 1 dalis, reglamentai a)

I priedo 1 dalies 2 skirsnio a punktas

Priedo 1 dalis, reglamentai b)

—

Priedo 1 dalis, reglamentai c)

—

Priedo 1 dalis, reglamentai d)

I priedo 1 dalies 2 skirsnio b punktas

Priedo 1 dalis, reglamentai e)

I priedo 1 dalies 2 skirsnio c punktas

Priedo 1 dalis, reglamentai f)

I priedo 1 dalies 2 skirsnio d punktas

Priedo 2 dalis

I priedo 2 dalis

—

II priedas

—

III priedas

---

| 14.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/70 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/70

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB, EURATOMAS) Nr. 1101/2008

2008 m. spalio 22 d.

dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai

(Kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 187 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),

kadangi:

| (1) | 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai (2) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. |
| --- | --- |

(1)

1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai (2) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.

| (2) | Kad Komisija galėtų vykdyti pagal sutartis jai patikėtas pareigas, ji privalo gauti visą ir patikimą informaciją. Siekiant efektyvaus valdymo Europos Bendrijų statistikos tarnyba (toliau – Eurostatas) privalo turėti galimybę gauti visą nacionalinę statistinę informaciją, reikalingą parengti Bendrijos statistikai ir atlikti reikiamą analizę. |
| --- | --- |

(2)

Kad Komisija galėtų vykdyti pagal sutartis jai patikėtas pareigas, ji privalo gauti visą ir patikimą informaciją. Siekiant efektyvaus valdymo Europos Bendrijų statistikos tarnyba (toliau – Eurostatas) privalo turėti galimybę gauti visą nacionalinę statistinę informaciją, reikalingą parengti Bendrijos statistikai ir atlikti reikiamą analizę.

| (3) | EB sutarties 10 straipsnis ir Euratomo sutarties 192 straipsnis reikalauja, kad valstybės narės padėtų atlikti Bendrijos uždavinius. Šis įsipareigojimas taip pat apima visos reikiamos informacijos suteikimą. Be to, dėl nesamų konfidencialių statistinių duomenų Eurostatas patiria didelių informacijos nuostolių Bendrijos lygiu, o tai sunkina Bendrijos statistinių duomenų bei analizės parengimą. |
| --- | --- |

(3)

EB sutarties 10 straipsnis ir Euratomo sutarties 192 straipsnis reikalauja, kad valstybės narės padėtų atlikti Bendrijos uždavinius. Šis įsipareigojimas taip pat apima visos reikiamos informacijos suteikimą. Be to, dėl nesamų konfidencialių statistinių duomenų Eurostatas patiria didelių informacijos nuostolių Bendrijos lygiu, o tai sunkina Bendrijos statistinių duomenų bei analizės parengimą.

| (4) | Valstybės narės neturi daugiau priežasčių remtis nuostatomis dėl statistinių duomenų konfidencialumo, kadangi nustatyta, jog Eurostatas suteikia tokias pačias duomenų konfidencialumo garantijas, kaip ir nacionaliniai statistikos institutai. Šios garantijos jau yra tam tikru lygiu įtvirtintos Bendrijos sutartyse, būtent EB sutarties 287 straipsnyje ir Euratomo sutarties 194 straipsnio 1 dalyje, taip pat 1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatančio Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams taikomas specialias priemones (4), 17 straipsnyje, ir gali būti paremtos deramomis šiame reglamente numatytomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(4)

Valstybės narės neturi daugiau priežasčių remtis nuostatomis dėl statistinių duomenų konfidencialumo, kadangi nustatyta, jog Eurostatas suteikia tokias pačias duomenų konfidencialumo garantijas, kaip ir nacionaliniai statistikos institutai. Šios garantijos jau yra tam tikru lygiu įtvirtintos Bendrijos sutartyse, būtent EB sutarties 287 straipsnyje ir Euratomo sutarties 194 straipsnio 1 dalyje, taip pat 1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatančio Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams taikomas specialias priemones (4), 17 straipsnyje, ir gali būti paremtos deramomis šiame reglamente numatytomis priemonėmis.

| (5) | Bet koks šiuo reglamentu saugomo statistinių duomenų konfidencialumo pažeidimas turėtų būti veiksmingai nagrinėjamas neatsižvelgiant į tai, kas galėtų būti pažeidėjas. |
| --- | --- |

(5)

Bet koks šiuo reglamentu saugomo statistinių duomenų konfidencialumo pažeidimas turėtų būti veiksmingai nagrinėjamas neatsižvelgiant į tai, kas galėtų būti pažeidėjas.

| (6) | Už bet kokį taisyklių, privalomų Eurostate dirbantiems pareigūnams ir kitiems tarnautojams, pažeidimą, padarytą tyčia ar dėl neatsargumo, jiems gali būti taikomos drausminės sankcijos ir prireikus baudžiamosios sankcijos už profesinės paslapties atskleidimą remiantis bendromis Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 12 ir 18 straipsnių nuostatomis. |
| --- | --- |

(6)

Už bet kokį taisyklių, privalomų Eurostate dirbantiems pareigūnams ir kitiems tarnautojams, pažeidimą, padarytą tyčia ar dėl neatsargumo, jiems gali būti taikomos drausminės sankcijos ir prireikus baudžiamosios sankcijos už profesinės paslapties atskleidimą remiantis bendromis Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 12 ir 18 straipsnių nuostatomis.

| (7) | Šis reglamentas taikomas tik perduodant Eurostatui tuos statistinius duomenis, kurie nacionalinių statistikos institutų kompetencijos srityse yra laikomi konfidencialiais, ir jis neturi įtakos specialioms nacionalinėms ar Bendrijos nuostatoms, susijusioms su kito pobūdžio informacijos perdavimu Komisijai. |
| --- | --- |

(7)

Šis reglamentas taikomas tik perduodant Eurostatui tuos statistinius duomenis, kurie nacionalinių statistikos institutų kompetencijos srityse yra laikomi konfidencialiais, ir jis neturi įtakos specialioms nacionalinėms ar Bendrijos nuostatoms, susijusioms su kito pobūdžio informacijos perdavimu Komisijai.

| (8) | Šis reglamentas turi būti priimtas nepažeidžiant EB sutarties 296 straipsnio 1 dalies a punkto, pagal kurį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu esminiams savo saugumo interesams. |
| --- | --- |

(8)

Šis reglamentas turi būti priimtas nepažeidžiant EB sutarties 296 straipsnio 1 dalies a punkto, pagal kurį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu esminiams savo saugumo interesams.

| (9) | Šio reglamento nuostatų, o ypač tų, kurios skirtos užtikrinti Eurostatui perduodamų konfidencialių statistinių duomenų apsaugą, įgyvendinimas pareikalaus žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių. |
| --- | --- |

(9)

Šio reglamento nuostatų, o ypač tų, kurios skirtos užtikrinti Eurostatui perduodamų konfidencialių statistinių duomenų apsaugą, įgyvendinimas pareikalaus žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių.

| (10) | Šiam reglamentui būtinos įgyvendinti priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5), |
| --- | --- |

(10)

Šiam reglamentui būtinos įgyvendinti priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šio reglamento paskirtis:

| a) | įgalioti nacionalines institucijas perduoti konfidencialius statistinius duomenis Europos Bendrijų statistikos tarnybai (toliau – Eurostatas); |
| --- | --- |

a)

įgalioti nacionalines institucijas perduoti konfidencialius statistinius duomenis Europos Bendrijų statistikos tarnybai (toliau – Eurostatas);

| b) | suteikti garantiją, kad Komisija imsis visų reikiamų priemonių užtikrinti perduodamų duomenų konfidencialumą. |
| --- | --- |

b)

suteikti garantiją, kad Komisija imsis visų reikiamų priemonių užtikrinti perduodamų duomenų konfidencialumą.

2.   Šis reglamentas taikomas tik konfidencialiems statistiniams duomenims. Jis neturi įtakos specialioms, Bendrijos ar nacionalinėms nuostatoms, užtikrinančioms kitokį nei statistinių duomenų konfidencialumą.

2 straipsnis

Šiame reglamente vartojamos sąvokos apibrėžiamos taip:

| a) | konfidencialūs statistiniai duomenys – tai duomenys, apibrėžti 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (6) 13 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

konfidencialūs statistiniai duomenys – tai duomenys, apibrėžti 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (6) 13 straipsnyje;

| b) | nacionalinės institucijos – tai nacionaliniai statistikos institutai ir kitos nacionalinės įstaigos, atsakingos už statistinių duomenų Bendrijoms rinkimą ir panaudojimą; |
| --- | --- |

b)

nacionalinės institucijos – tai nacionaliniai statistikos institutai ir kitos nacionalinės įstaigos, atsakingos už statistinių duomenų Bendrijoms rinkimą ir panaudojimą;

| c) | informacija apie privatų fizinių asmenų gyvenimą – tai informacija apie privatų ir šeimyninį fizinių asmenų gyvenimą, kaip tai apibrėžia nacionaliniai teisės aktai ar įvairiose valstybėse narėse nusistovėjusi tvarka; |
| --- | --- |

c)

informacija apie privatų fizinių asmenų gyvenimą – tai informacija apie privatų ir šeimyninį fizinių asmenų gyvenimą, kaip tai apibrėžia nacionaliniai teisės aktai ar įvairiose valstybėse narėse nusistovėjusi tvarka;

| d) | naudojimas statistikos reikmėms – tai naudojimas išimtinai statistinių lentelių sudarymui ar statistinės ekonominės analizės atlikimui; statistiniai duomenys negali būti naudojami administraciniais, teisiniais ar mokesčių tikslais arba tiriamiems statistiniams vienetams patikrinti; |
| --- | --- |

d)

naudojimas statistikos reikmėms – tai naudojimas išimtinai statistinių lentelių sudarymui ar statistinės ekonominės analizės atlikimui; statistiniai duomenys negali būti naudojami administraciniais, teisiniais ar mokesčių tikslais arba tiriamiems statistiniams vienetams patikrinti;

| e) | statistinis vienetas – tai pagrindinis vienetas, apie kurį statistiniai duomenys perduodami Eurostatui; |
| --- | --- |

e)

statistinis vienetas – tai pagrindinis vienetas, apie kurį statistiniai duomenys perduodami Eurostatui;

| f) | tiesioginė identifikacija – tai statistinio vieneto identifikavimas pagal jo vardą ir pavardę arba pavadinimą bei adresą arba pagal oficialiai paskirtą ir paskelbtą identifikacijos numerį; |
| --- | --- |

f)

tiesioginė identifikacija – tai statistinio vieneto identifikavimas pagal jo vardą ir pavardę arba pavadinimą bei adresą arba pagal oficialiai paskirtą ir paskelbtą identifikacijos numerį;

| g) | netiesioginė identifikacija – tai galimybė nustatyti statistinio vieneto tapatybę kitaip nei pagal f punkte nurodytą informaciją; |
| --- | --- |

g)

netiesioginė identifikacija – tai galimybė nustatyti statistinio vieneto tapatybę kitaip nei pagal f punkte nurodytą informaciją;

| h) | Eurostato pareigūnai – tai Bendrijų pareigūnai, kaip apibrėžta Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų 1 straipsnyje, kurie dirba Eurostate; |
| --- | --- |

h)

Eurostato pareigūnai – tai Bendrijų pareigūnai, kaip apibrėžta Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų 1 straipsnyje, kurie dirba Eurostate;

| i) | kitas Eurostato personalas – tai Bendrijų tarnautojai, kaip apibrėžta Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 - 5 straipsniuose, kurie dirba Eurostate; |
| --- | --- |

i)

kitas Eurostato personalas – tai Bendrijų tarnautojai, kaip apibrėžta Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 - 5 straipsniuose, kurie dirba Eurostate;

| j) | platinimas – tai duomenų pateikimas bet kokia forma – leidiniuose, kai suteikiama galimybė naudotis duomenų bazėmis, mikrokortomis, telefonu teikiama informacija ir pan. |
| --- | --- |

j)

platinimas – tai duomenų pateikimas bet kokia forma – leidiniuose, kai suteikiama galimybė naudotis duomenų bazėmis, mikrokortomis, telefonu teikiama informacija ir pan.

3 straipsnis

1.   Nacionalinės institucijos įgaliojamos perduoti konfidencialius statistinius duomenis Eurostatui.

2.   Nacionalinės statistinių duomenų konfidencialumo taisyklės negali būti taikomos norint neleisti perduoti konfidencialius statistinius duomenis Eurostatui, jeigu Bendrijos teisės aktas, reglamentuojantis Bendrijos statistiką, numato tokių duomenų perdavimą.

3.   Konfidencialių statistinių duomenų perdavimas Eurostatui, kaip apibrėžta 2 dalyje, turi būti atliekamas taip, kad statistinių vienetų nebūtų galima tiesiogiai identifikuoti. Tai nedraudžia taikyti griežtesnių duomenų perdavimo taisyklių remiantis valstybių narių teisės aktais.

4.   Nacionalinės institucijos nėra įpareigotos perduoti Eurostatui informaciją apie privatų fizinių asmenų gyvenimą, jeigu dėl perduodamos informacijos tie asmenys gali būti tiesiogiai arba netiesiogiai identifikuoti.

4 straipsnis

1.   Komisija imasi visų būtinų reguliavimo, administracinių, techninių ir organizacinių priemonių, kad užtikrintų kompetentingų valstybių narių departamentų Eurostatui perduodamų statistinių duomenų konfidencialumą, kaip tai yra numatyta 3 straipsnyje.

2.   Komisija nustato konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Eurostatui tvarką ir tokių duomenų apsaugos principus laikantis 7 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.

5 straipsnis

1.   Komisija paveda Eurostato generaliniam direktoriui užtikrinti valstybių narių nacionalinių departamentų Eurostatui perduodamų duomenų konfidencialumą. Pasikonsultavusi su 7 straipsnio 1 dalyje nurodytu Komitetu, ji nustato vidinę Eurostato organizacinę tvarką, kad būtų užtikrinta tokia apsauga.

2.   Konfidencialūs Eurostatui perduodami statistiniai duomenys prieinami tik Eurostato pareigūnams, kurie juos gali naudoti tik statistikos tikslais.

3.   Tačiau Komisija ypatingais atvejais ir tik statistikos tikslais gali suteikti teisę naudotis konfidencialiais statistiniais duomenimis ir kitiems Eurostato darbuotojams bei kitiems fiziniams asmenims, dirbantiems Eurostato patalpose pagal sutartį. Tokią naudojimosi tvarką nustato Komisija, laikydamasi 7 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.

4.   Konfidencialūs Eurostato turimi statistiniai duomenys gali būti platinami tik kartu su kitais duomenimis tokia forma, kuri užtikrintų, kad statistinių vienetų nebus galima identifikuoti nei tiesiogiai, nei netiesiogiai.

5.   Eurostato pareigūnai ir kiti darbuotojai bei kiti fiziniai asmenys, dirbantys Eurostato patalpose pagal sutartį, negali naudoti ar platinti šių duomenų kitais negu šiame reglamente numatytais tikslais. Šis draudimas galioja ir tada, kai darbuotojas perkeliamas į kitas pareigas, nutraukiama jo darbo sutartis ar jis išeina į pensiją.

6.   1–5 dalyse nurodytos apsaugos priemonės taikomos:

| a) | visiems konfidencialiems statistiniams duomenims, kurie perduodami Eurostatui remiantis Bendrijos teisės aktu, reglamentuojančiu Bendrijos statistiką; |
| --- | --- |

a)

visiems konfidencialiems statistiniams duomenims, kurie perduodami Eurostatui remiantis Bendrijos teisės aktu, reglamentuojančiu Bendrijos statistiką;

| b) | visiems konfidencialiems statistiniams duomenims, kuriuos valstybės narės savanoriškai perduoda Eurostatui. |
| --- | --- |

b)

visiems konfidencialiems statistiniams duomenims, kuriuos valstybės narės savanoriškai perduoda Eurostatui.

6 straipsnis

Valstybės narės iki 1992 m. sausio 1 d. imasi tinkamų priemonių, kurios ribotų bet kokius įsipareigojimo išlaikyti pagal 3 straipsnį perduodamų konfidencialių statistinių duomenų slaptumą pažeidimus. Šios priemonės yra susijusios bent jau su pažeidimais, kuriuos tam tikros valstybės narės teritorijoje padarė Eurostato pareigūnai ar kiti darbuotojai arba kiti fiziniai asmenys, dirbantys Eurostato patalpose pagal sutartį.

Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi. Komisija perduoda šią informaciją kitoms valstybės narėms.

7 straipsnis

1.   Komisijai padeda Statistikos konfidencialumo komitetas, toliau – Komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas terminas yra trys mėnesiai.

8 straipsnis

Komitetas nagrinėja su šio reglamento taikymu susijusius klausimus, kuriuos savo iniciatyva arba valstybės narės atstovo prašymu pateikia Komiteto pirmininkas.

9 straipsnis

Reglamentas (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90, iš dalies pakeistas I priede nurodytais reglamentais, yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.

10 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2008 m. spalio 22 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-P. JOUYET

---

(1)  2006 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 317 E, 2006 12 23, p. 600) ir 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  OL L 151, 1990 6 15, p. 1.

2

(3)  Žr. I priedą.

3

(4)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

4

(5)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

5

(6)  OL L 52, 1997 2 22, p. 1.

6

---

I PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas su vėlesniais pakeitimais

| Tarybos reglamentas (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90
  (OL L 151, 1990 6 15, p. 1). | |
| --- | --- |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 322/97
  (OL L 52, 1997 2 22, p. 1). | Tik 21 straipsnio 2 dalis |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1882/2003
  (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). | Tik II priedo 4 punktas |

Tarybos reglamentas (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90

(OL L 151, 1990 6 15, p. 1).

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 322/97

(OL L 52, 1997 2 22, p. 1).

Tik 21 straipsnio 2 dalis

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1882/2003

(OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

Tik II priedo 4 punktas

---

II PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Reglamentas (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnio 1 dalies pirma ir antra įtraukos | 1 straipsnio 1 dalies a ir b punktai |
| 1 straipsnio 2 dalis | 1 straipsnio 2 dalis |
| 2 straipsnio 1–10 punktai | 2 straipsnio a–j punktai |
| 3 straipsnio 1 dalis | 3 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio 2 dalis | 3 straipsnio 2 dalis |
| 3 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa | — |
| 3 straipsnio 3 dalies antra pastraipa | 3 straipsnio 3 dalis |
| 3 straipsnio 4 dalis | 3 straipsnio 4 dalis |
| 4 straipsnio 1 dalis | 4 straipsnio 1 dalis |
| 4 straipsnio 2 dalis | 5 straipsnio 6 dalis |
| 4 straipsnio 3 dalis | 4 straipsnio 2 dalis |
| 5 straipsnio 1–5 dalys | 5 straipsnio 1–5 dalys |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| 7 straipsnio 1 ir 2 dalys | 7 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 7 straipsnio 3 dalis | — |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| — | 9 straipsnis |
| 9 straipsnis | 10 straipsnis |
| — | I priedas |
| — | II priedas |

Reglamentas (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90

Šis reglamentas

1 straipsnio 1 dalies pirma ir antra įtraukos

1 straipsnio 1 dalies a ir b punktai

1 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 1–10 punktai

2 straipsnio a–j punktai

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

—

3 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 4 dalis

3 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 6 dalis

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 1–5 dalys

5 straipsnio 1–5 dalys

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnio 1 ir 2 dalys

7 straipsnio 1 ir 2 dalys

7 straipsnio 3 dalis

—

8 straipsnis

8 straipsnis

—

9 straipsnis

9 straipsnis

10 straipsnis

—

I priedas

—

II priedas

---

| 14.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/75

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1102/2008

2008 m. spalio 22 d.

dėl metalinio gyvsidabrio ir tam tikrų gyvsidabrio junginių ir mišinių eksporto uždraudimo bei metalinio gyvsidabrio saugaus saugojimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį ir 133 straipsnį, kartu su šio reglamento 1 straipsniu,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Pripažįstama, kad gyvsidabrio išleidimas kelia grėsmę visame pasaulyje, todėl reikia imtis veiksmų vietiniu, regioniniu, nacionaliniu ir pasauliniu lygiu. |
| --- | --- |

(1)

Pripažįstama, kad gyvsidabrio išleidimas kelia grėsmę visame pasaulyje, todėl reikia imtis veiksmų vietiniu, regioniniu, nacionaliniu ir pasauliniu lygiu.

| (2) | Pagal Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Bendrijos strategija dėl gyvsidabrio“, 2005 m. birželio 24 d. Tarybos išvadas ir Europos Parlamento 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją (3) dėl šios strategijos būtina sumažinti gyvsidabrio poveikio riziką žmonėms ir aplinkai. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Bendrijos strategija dėl gyvsidabrio“, 2005 m. birželio 24 d. Tarybos išvadas ir Europos Parlamento 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją (3) dėl šios strategijos būtina sumažinti gyvsidabrio poveikio riziką žmonėms ir aplinkai.

| (3) | Priemonės, kurių buvo imtasi Bendrijos lygiu, turi būti laikomos pastangų visame pasaulyje sumažinti gyvsidabrio poveikio riziką dalimi, visų pirma vykdant Gyvsidabrio programą pagal Jungtinių Tautų aplinkos programą. |
| --- | --- |

(3)

Priemonės, kurių buvo imtasi Bendrijos lygiu, turi būti laikomos pastangų visame pasaulyje sumažinti gyvsidabrio poveikio riziką dalimi, visų pirma vykdant Gyvsidabrio programą pagal Jungtinių Tautų aplinkos programą.

| (4) | Dėl gyvsidabrio kasyklų uždarymo Bendrijoje kyla aplinkos ir socialinės problemos. Padedant nukentėjusiems regionams rasti gyvybingus sprendimus vietos aplinkos, užimtumo ir ekonominės veiklos srityse, reikėtų toliau remti projektus ir kitas iniciatyvas taikant turimą finansavimo mechanizmą. |
| --- | --- |

(4)

Dėl gyvsidabrio kasyklų uždarymo Bendrijoje kyla aplinkos ir socialinės problemos. Padedant nukentėjusiems regionams rasti gyvybingus sprendimus vietos aplinkos, užimtumo ir ekonominės veiklos srityse, reikėtų toliau remti projektus ir kitas iniciatyvas taikant turimą finansavimo mechanizmą.

| (5) | Metalinio gyvsidabrio, gyvsidabrio rūdos, gyvsidabrio (I) chlorido, gyvsidabrio (II) oksido, ir metalinio gyvsidabrio mišinių su kitoms medžiagomis, įskaitant gyvsidabrio lydinius, kuriuose gyvsidabrio koncentracija sudaro ne mažiau kaip 95 % pagal masę, eksportas iš Bendrijos turėtų būti uždraustas siekiant gerokai sumažinti pasaulinę gyvsidabrio pasiūlą. |
| --- | --- |

(5)

Metalinio gyvsidabrio, gyvsidabrio rūdos, gyvsidabrio (I) chlorido, gyvsidabrio (II) oksido, ir metalinio gyvsidabrio mišinių su kitoms medžiagomis, įskaitant gyvsidabrio lydinius, kuriuose gyvsidabrio koncentracija sudaro ne mažiau kaip 95 % pagal masę, eksportas iš Bendrijos turėtų būti uždraustas siekiant gerokai sumažinti pasaulinę gyvsidabrio pasiūlą.

| (6) | Dėl eksporto uždraudimo Bendrijoje susidarys didelis gyvsidabrio perteklius, kurio pakartotiniam pateikimui į rinką reikėtų užkirsti kelią. Todėl reikėtų užtikrinti saugų šio gyvsidabrio saugojimą Bendrijoje. |
| --- | --- |

(6)

Dėl eksporto uždraudimo Bendrijoje susidarys didelis gyvsidabrio perteklius, kurio pakartotiniam pateikimui į rinką reikėtų užkirsti kelią. Todėl reikėtų užtikrinti saugų šio gyvsidabrio saugojimą Bendrijoje.

| (7) | Siekiant numatyti atliekomis laikomo metalinio gyvsidabrio saugaus saugojimo galimybes, tikslinga taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas nuo 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvos 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (4) 5 straipsnio 3 dalies a punkto tam tikrų rūšių sąvartynams ir paskelbti, kad 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimo 2003/33/EB, kuriuo pagal Direktyvos 1999/31/EB (5) 16 straipsnį ir II priedą nustatomi atliekų priėmimo į sąvartynus kriterijai ir tvarka, priedo 2.4 skirsnyje numatyti kriterijai netaikomi metalinio gyvsidabrio laikinam saugojimui su surinkimo galimybe ilgiau kaip vienerius metus šiam tikslui skirtuose ir atitinkamai įrengtuose antžeminiuose įrenginiuose. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant numatyti atliekomis laikomo metalinio gyvsidabrio saugaus saugojimo galimybes, tikslinga taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas nuo 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvos 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (4) 5 straipsnio 3 dalies a punkto tam tikrų rūšių sąvartynams ir paskelbti, kad 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimo 2003/33/EB, kuriuo pagal Direktyvos 1999/31/EB (5) 16 straipsnį ir II priedą nustatomi atliekų priėmimo į sąvartynus kriterijai ir tvarka, priedo 2.4 skirsnyje numatyti kriterijai netaikomi metalinio gyvsidabrio laikinam saugojimui su surinkimo galimybe ilgiau kaip vienerius metus šiam tikslui skirtuose ir atitinkamai įrengtuose antžeminiuose įrenginiuose.

| (8) | Kitos Direktyvos 1999/31/EB nuostatos turėtų būti taikomos visiems atliekomis laikomo gyvsidabrio saugojimo įrenginiams. Tai apima ir šios direktyvos 8 straipsnio a dalies iv punkte nurodytą reikalavimą, pagal kurį pareiškėjas turi pateikti pakankamą finansinę ar kurią nors kitą lygiavertę garantiją, kad užtikrintų, jog bus įvykdyti išduoto leidimo įpareigojimai (įskaitant vėlesnės priežiūros nuostatas) ir kad bus laikomasi uždarymo tvarkos. Be to, šiems saugojimo įrenginiams taikoma 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (6). |
| --- | --- |

(8)

Kitos Direktyvos 1999/31/EB nuostatos turėtų būti taikomos visiems atliekomis laikomo gyvsidabrio saugojimo įrenginiams. Tai apima ir šios direktyvos 8 straipsnio a dalies iv punkte nurodytą reikalavimą, pagal kurį pareiškėjas turi pateikti pakankamą finansinę ar kurią nors kitą lygiavertę garantiją, kad užtikrintų, jog bus įvykdyti išduoto leidimo įpareigojimai (įskaitant vėlesnės priežiūros nuostatas) ir kad bus laikomasi uždarymo tvarkos. Be to, šiems saugojimo įrenginiams taikoma 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (6).

| (9) | Metalinio gyvsidabrio laikinam saugojimui ilgiau kaip vienerius metus šiam tikslui skirtuose ir atitinkamai įrengtuose antžeminiuose įrenginiuose turėtų būti taikoma 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyva 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (7). |
| --- | --- |

(9)

Metalinio gyvsidabrio laikinam saugojimui ilgiau kaip vienerius metus šiam tikslui skirtuose ir atitinkamai įrengtuose antžeminiuose įrenginiuose turėtų būti taikoma 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyva 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (7).

| (10) | Šis reglamentas neturėtų daryti įtakos 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (8). Tačiau siekiant sudaryti sąlygas tinkamam metalinio gyvsidabrio šalinimui Bendrijoje, paskirties ir išsiuntimo kompetentingos institucijos skatinamos nereikšti prieštaravimų dėl atliekomis laikomo metalinio gyvsidabrio vežimo remiantis to reglamento 11 straipsnio 1 dalies a punktu. Pažymėtina, kad pagal to reglamento 11 straipsnio 3 dalį, tais atvejais, kai išsiuntimo valstybėje narėje per metus susidaro toks mažas bendras pavojingų atliekų kiekis, kad toje valstybėje narėje statyti naujus specializuotus atliekų šalinimo įrenginius būtų neekonomiška, 11 straipsnio 1 dalies a punktas netaikomas. |
| --- | --- |

(10)

Šis reglamentas neturėtų daryti įtakos 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (8). Tačiau siekiant sudaryti sąlygas tinkamam metalinio gyvsidabrio šalinimui Bendrijoje, paskirties ir išsiuntimo kompetentingos institucijos skatinamos nereikšti prieštaravimų dėl atliekomis laikomo metalinio gyvsidabrio vežimo remiantis to reglamento 11 straipsnio 1 dalies a punktu. Pažymėtina, kad pagal to reglamento 11 straipsnio 3 dalį, tais atvejais, kai išsiuntimo valstybėje narėje per metus susidaro toks mažas bendras pavojingų atliekų kiekis, kad toje valstybėje narėje statyti naujus specializuotus atliekų šalinimo įrenginius būtų neekonomiška, 11 straipsnio 1 dalies a punktas netaikomas.

| (11) | Siekiant užtikrinti saugojimą, kuris būtų saugus žmonių sveikatai ir aplinkai, pagal Sprendimą 2003/33/EB reikalaujamas atlikti požeminių saugyklų saugumo įvertinimas turėtų būti papildomas specialiais reikalavimais ir taip pat turėtų būti taikomas nepožeminiam saugojimui. Kol nebus priimti specialūs reikalavimai ir priėmimo kriterijai, neturėtų būti leidžiama jokia galutinio šalinimo operacija. Saugojimo druskos kasyklose ar giliai po žeme esančiose kietose uolienose, pritaikytose metalinio gyvsidabrio šalinimui, sąlygos turėtų visų pirma atitikti šiuos principus: požeminio vandens apsauga nuo gyvsidabrio, gyvsidabrio garų išmetimo prevencija, nepralaidumas aplinkos dujoms ir skysčiams bei – nuolatinio saugojimo atveju – sandarus atliekų izoliavimas kasyklų deformavimosi proceso pabaigoje. Šie kriterijai turėtų būti įtraukti į Direktyvos 1999/31/EB priedus, kai jie bus iš dalies keičiami šio reglamento tikslais. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant užtikrinti saugojimą, kuris būtų saugus žmonių sveikatai ir aplinkai, pagal Sprendimą 2003/33/EB reikalaujamas atlikti požeminių saugyklų saugumo įvertinimas turėtų būti papildomas specialiais reikalavimais ir taip pat turėtų būti taikomas nepožeminiam saugojimui. Kol nebus priimti specialūs reikalavimai ir priėmimo kriterijai, neturėtų būti leidžiama jokia galutinio šalinimo operacija. Saugojimo druskos kasyklose ar giliai po žeme esančiose kietose uolienose, pritaikytose metalinio gyvsidabrio šalinimui, sąlygos turėtų visų pirma atitikti šiuos principus: požeminio vandens apsauga nuo gyvsidabrio, gyvsidabrio garų išmetimo prevencija, nepralaidumas aplinkos dujoms ir skysčiams bei – nuolatinio saugojimo atveju – sandarus atliekų izoliavimas kasyklų deformavimosi proceso pabaigoje. Šie kriterijai turėtų būti įtraukti į Direktyvos 1999/31/EB priedus, kai jie bus iš dalies keičiami šio reglamento tikslais.

| (12) | Antžeminiam saugojimui taikomi reikalavimai turėtų visų pirma atitikti šiuos principus: saugojimo proceso grąžos, gyvsidabrio apsaugos nuo atmosferinio vandens, dirvožemio nepralaidumo ir gyvsidabrio garų išmetimo prevencijos. Šie kriterijai turėtų būti įtraukti į Direktyvos 1999/31/EB priedus, juos iš dalies keičiant šio reglamento tikslais. Metalinio gyvsidabrio antžeminis saugojimas turėtų būti laikomas laikinu sprendimu. |
| --- | --- |

(12)

Antžeminiam saugojimui taikomi reikalavimai turėtų visų pirma atitikti šiuos principus: saugojimo proceso grąžos, gyvsidabrio apsaugos nuo atmosferinio vandens, dirvožemio nepralaidumo ir gyvsidabrio garų išmetimo prevencijos. Šie kriterijai turėtų būti įtraukti į Direktyvos 1999/31/EB priedus, juos iš dalies keičiant šio reglamento tikslais. Metalinio gyvsidabrio antžeminis saugojimas turėtų būti laikomas laikinu sprendimu.

| (13) | Chloro ir šarmų pramonė turėtų pateikti Komisijai ir atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms visus reikalingus duomenis apie gyvsidabrio elementų naudojimo nutraukimą savo gamyklose, kad padėtų įgyvendinti šį reglamentą. Pramonės šakos, kurios gyvsidabrį gauna valydamos gamtines dujas arba kaip šalutinį spalvotųjų metalų kasybos ir lydymo operacijų produktą, taip pat turėtų teikti atitinkamus duomenis Komisijai ir atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Komisija šią informaciją turėtų skelbti viešai. |
| --- | --- |

(13)

Chloro ir šarmų pramonė turėtų pateikti Komisijai ir atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms visus reikalingus duomenis apie gyvsidabrio elementų naudojimo nutraukimą savo gamyklose, kad padėtų įgyvendinti šį reglamentą. Pramonės šakos, kurios gyvsidabrį gauna valydamos gamtines dujas arba kaip šalutinį spalvotųjų metalų kasybos ir lydymo operacijų produktą, taip pat turėtų teikti atitinkamus duomenis Komisijai ir atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Komisija šią informaciją turėtų skelbti viešai.

| (14) | Valstybės narės turėtų pateikti informaciją apie saugojimo patalpoms išduotus leidimus, taip pat apie šio reglamento taikymą ir poveikį rinkai, kad būtų galima laiku jį įvertinti. Importuotojai, eksportuotojai ir operatoriai turėtų teikti informaciją apie metalinio gyvsidabrio, gyvsidabrio rūdos, gyvsidabrio (I) chlorido, gyvsidabrio (II) oksido, ir metalinio gyvsidabrio mišinių su kitoms medžiagomis, įskaitant gyvsidabrio lydinius, kuriuose gyvsidabrio koncentracija sudaro ne mažiau kaip 95 % pagal masę, gabenimą ir naudojimą. |
| --- | --- |

(14)

Valstybės narės turėtų pateikti informaciją apie saugojimo patalpoms išduotus leidimus, taip pat apie šio reglamento taikymą ir poveikį rinkai, kad būtų galima laiku jį įvertinti. Importuotojai, eksportuotojai ir operatoriai turėtų teikti informaciją apie metalinio gyvsidabrio, gyvsidabrio rūdos, gyvsidabrio (I) chlorido, gyvsidabrio (II) oksido, ir metalinio gyvsidabrio mišinių su kitoms medžiagomis, įskaitant gyvsidabrio lydinius, kuriuose gyvsidabrio koncentracija sudaro ne mažiau kaip 95 % pagal masę, gabenimą ir naudojimą.

| (15) | Valstybės narės turėtų numatyti fiziniams bei juridiniams asmenims už šio reglamento nuostatų pažeidimus skiriamas sankcijas. Šios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(15)

Valstybės narės turėtų numatyti fiziniams bei juridiniams asmenims už šio reglamento nuostatų pažeidimus skiriamas sankcijas. Šios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

| (16) | Tikslinga surengti informacijos mainus su atitinkamomis suinteresuotomis šalimis siekiant įvertinti galimą papildomų priemonių, susijusių su gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių bei produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, eksportu, importu ir saugojimu, poreikį, nedarant poveikio EB sutarties konkurencijos taisyklėms, ypač jos 81 straipsniui. |
| --- | --- |

(16)

Tikslinga surengti informacijos mainus su atitinkamomis suinteresuotomis šalimis siekiant įvertinti galimą papildomų priemonių, susijusių su gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių bei produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, eksportu, importu ir saugojimu, poreikį, nedarant poveikio EB sutarties konkurencijos taisyklėms, ypač jos 81 straipsniui.

| (17) | Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti techninės pagalbos, ypač pagalbos, kuri padėtų pereiti prie alternatyvių technologijų, kai nenaudojamas gyvsidabris, ir palaipsniui nutraukti gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių naudojimą ir išmetimą, teikimą besivystančioms šalims ir pereinamosios ekonomikos šalims. |
| --- | --- |

(17)

Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti techninės pagalbos, ypač pagalbos, kuri padėtų pereiti prie alternatyvių technologijų, kai nenaudojamas gyvsidabris, ir palaipsniui nutraukti gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių naudojimą ir išmetimą, teikimą besivystančioms šalims ir pereinamosios ekonomikos šalims.

| (18) | Toliau vykdomi moksliniai tyrimai gyvsidabrio saugaus šalinimo srityje, įskaitant tyrimus, susijusius su įvairiais gyvsidabrio stabilizavimo metodais ar kitais jo imobilizavimo būdais. Šių mokslinių tyrimų peržiūrą Komisija turėtų laikyti prioritetu ir kuo skubiau pateikti ataskaitą. Ši informacija yra svarbi suteikiant tvirtą pagrindą reglamento peržiūrai, kad būtų pasiektas jo tikslas. |
| --- | --- |

(18)

Toliau vykdomi moksliniai tyrimai gyvsidabrio saugaus šalinimo srityje, įskaitant tyrimus, susijusius su įvairiais gyvsidabrio stabilizavimo metodais ar kitais jo imobilizavimo būdais. Šių mokslinių tyrimų peržiūrą Komisija turėtų laikyti prioritetu ir kuo skubiau pateikti ataskaitą. Ši informacija yra svarbi suteikiant tvirtą pagrindą reglamento peržiūrai, kad būtų pasiektas jo tikslas.

| (19) | Komisija turėtų atsižvelgti į šią informaciją pateikdama įvertinimo ataskaitą, kad nustatytų galimą poreikį iš dalies pakeisti šį reglamentą. |
| --- | --- |

(19)

Komisija turėtų atsižvelgti į šią informaciją pateikdama įvertinimo ataskaitą, kad nustatytų galimą poreikį iš dalies pakeisti šį reglamentą.

| (20) | Komisija taip pat turėtų stebėti tarptautinius su gyvsidabrio pasiūla ir paklausa susijusius įvykius, visų pirma daugiašales derybas, ir pranešti apie juos, kad būtų galima įvertinti bendro požiūrio nuoseklumą. |
| --- | --- |

(20)

Komisija taip pat turėtų stebėti tarptautinius su gyvsidabrio pasiūla ir paklausa susijusius įvykius, visų pirma daugiašales derybas, ir pranešti apie juos, kad būtų galima įvertinti bendro požiūrio nuoseklumą.

| (21) | Šiam reglamentui taikyti būtinos priemonės, susijusios su metalinio gyvsidabrio laikinu saugojimu tam tikruose šiame reglamente nurodytuose įrenginiuose, turėtų būti patvirtintos pagal Direktyvą 1999/31/EB atsižvelgiant į tiesioginį šio reglamento ir tos direktyvos ryšį. |
| --- | --- |

(21)

Šiam reglamentui taikyti būtinos priemonės, susijusios su metalinio gyvsidabrio laikinu saugojimu tam tikruose šiame reglamente nurodytuose įrenginiuose, turėtų būti patvirtintos pagal Direktyvą 1999/31/EB atsižvelgiant į tiesioginį šio reglamento ir tos direktyvos ryšį.

| (22) | Kadangi šio reglamento tikslo, – sumažinti gyvsidabrio poveikį taikant eksporto draudimą ir saugojimo įpareigojimą, - valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl poveikio prekių judėjimui ir vidaus rinkos funkcionavimui bei taršos gyvsidabriu tarpvalstybinio pobūdžio šio tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(22)

Kadangi šio reglamento tikslo, – sumažinti gyvsidabrio poveikį taikant eksporto draudimą ir saugojimo įpareigojimą, - valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl poveikio prekių judėjimui ir vidaus rinkos funkcionavimui bei taršos gyvsidabriu tarpvalstybinio pobūdžio šio tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nuo 2011 m. kovo 15 d. uždraudžiamas metalinio gyvsidabrio (Hg, CAS RN 7439-97-6), gyvsidabrio rūdos, gyvsidabrio (I) chlorido (Hg2Cl2, CAS RN 10112-91-1), gyvsidabrio (II) oksido (HgO, CAS RN 21908-53-2) ir metalinio gyvsidabrio mišinių su kitoms medžiagomis, įskaitant gyvsidabrio lydinius, kuriuose gyvsidabrio koncentracija sudaro ne mažiau kaip 95 % pagal masę, eksportas iš Bendrijos.

2.   Draudimas netaikomas pirmoje dalyje nurodytų junginių eksportui tyrimų ir taikomosios veiklos, medicinos ar analizės tikslais.

3.   Nuo 2011 m. kovo 15 d. draudžiama maišyti metalinį gyvsidabrį su kitomis medžiagomis vien tik eksporto tikslais.

2 straipsnis

Nuo 2011 m. kovo 15 d. toliau nurodytas gyvsidabris laikomas atliekomis ir pagal 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/12/EB dėl atliekų (9) šalinamas žmonių sveikatai ir aplinkai saugiu būdu:

| a) | metalinis gyvsidabris, kuris nebenaudojamas chloro-šarmų pramonėje; |
| --- | --- |

a)

metalinis gyvsidabris, kuris nebenaudojamas chloro-šarmų pramonėje;

| b) | valant gamtines dujas gautas metalinis gyvsidabris; |
| --- | --- |

b)

valant gamtines dujas gautas metalinis gyvsidabris;

| c) | vykdant spalvotųjų metalų kasybos bei lydymo operacijas gautas metalinis gyvsidabris; ir |
| --- | --- |

c)

vykdant spalvotųjų metalų kasybos bei lydymo operacijas gautas metalinis gyvsidabris; ir

| d) | po 2011 m. kovo 15 d. Bendrijoje iš gyvsidabrio rūdos gautas metalinis gyvsidabris. |
| --- | --- |

d)

po 2011 m. kovo 15 d. Bendrijoje iš gyvsidabrio rūdos gautas metalinis gyvsidabris.

3 straipsnis

1.   Nukrypstant nuo Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnio 3 dalies a punkto, atliekomis laikomas metalinis gyvsidabris tinkamose talpyklose gali būti:

| a) | laikinai saugomas ilgiau kaip vienerius metus ar nuolat saugomas (šalinimo operacijos atitinkamai D 15 ar D 12, apibrėžtos Direktyvos 2006/12/EB II A priede) druskos kasyklose, pritaikytose metalinio gyvsidabrio šalinimui, arba giliai po žeme esančiose kietose uolienose, kuriose užtikrinamas lygiavertis, lyginant su druskos kasyklomis, saugos ir sandarumo lygis; arba |
| --- | --- |

a)

laikinai saugomas ilgiau kaip vienerius metus ar nuolat saugomas (šalinimo operacijos atitinkamai D 15 ar D 12, apibrėžtos Direktyvos 2006/12/EB II A priede) druskos kasyklose, pritaikytose metalinio gyvsidabrio šalinimui, arba giliai po žeme esančiose kietose uolienose, kuriose užtikrinamas lygiavertis, lyginant su druskos kasyklomis, saugos ir sandarumo lygis; arba

| b) | laikinai saugomas (šalinimo operacija D 15, apibrėžta Direktyvos 2006/12/EB II A priede) ilgiau kaip vienerius metus antžeminiuose įrenginiuose, kurie skirti laikinai saugoti metalinį gyvsidabrį ir yra atitinkamai įrengti, netaikant Sprendimo 2003/33/EB priedo 2.4 punkte nustatytų kriterijų. |
| --- | --- |

b)

laikinai saugomas (šalinimo operacija D 15, apibrėžta Direktyvos 2006/12/EB II A priede) ilgiau kaip vienerius metus antžeminiuose įrenginiuose, kurie skirti laikinai saugoti metalinį gyvsidabrį ir yra atitinkamai įrengti, netaikant Sprendimo 2003/33/EB priedo 2.4 punkte nustatytų kriterijų.

a ir b punktams taikomos kitos Direktyvos 1999/31/EB ir Sprendimo 2003/33/EB nuostatos.

2.   Šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų saugojimo vietų atvejais taikoma Direktyva 96/82/EB.

4 straipsnis

1.   Pagal Sprendimą 2003/33/EB atliktinas saugos įvertinimas, susijęs su metalinio gyvsidabrio šalinimu pagal šio reglamento 3 straipsnį, užtikrina, kad būtų apimama ypatinga rizika, kylanti dėl metalinio gyvsidabrio ir jo talpyklos pobūdžio bei dėl juose vykstančių ilgalaikių procesų.

2.   Į Direktyvos 1999/31/EB 8 ir 9 straipsniuose nurodytą leidimą, išduodamą šio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytiems įrenginiams, įtraukiami reikalavimai dėl reguliaraus vizualinio konteinerių patikrinimo ir atitinkamos garų aptikimo įrangos įrengimo bet kokiam nuotėkiui aptikti.

3.   3 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytiems įrenginiams skirti reikalavimai bei metalinio gyvsidabrio priėmimo kriterijai, kuriais iš dalies keičiami Direktyvos 1999/31/EB I, II ir III priedai, patvirtinami tos direktyvos 16 straipsnyje nurodyta tvarka. Komisija pateikia reikiamą pasiūlymą kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2010 m. sausio 1 d., atsižvelgdama į keitimosi informacija rezultatus pagal 8 straipsnio 1 dalį ir į tyrimų dėl saugaus atliekų šalinimo būdų ataskaitą pagal 8 straipsnio 2 dalį.

Bet kuri galutinio šalinimo operacija (šalinimo operacija D 12, apibrėžta Direktyvos 2006/12/EB II A priede), susijusi su metaliniu gyvsidabriu, leidžiama tik nuo tos dienos, kai priimamas Direktyvos 1999/31/EB I, II ir III priedų pakeitimas.

5 straipsnis

1.   Valstybės narės pateikia Komisijai visų leidimų, išduotų įrenginiams, skirtiems laikinai ar nuolat saugoti (šalinimo operacijos atitinkamai D 15 ar D 12, apibrėžtos Direktyvos 2006/12/EB II A priede)metalinį gyvsidabrį, kopijas ir atitinkamus saugos įvertinimus pagal šio reglamento 4 straipsnio 1 dalį.

2.   Ne vėliau kaip 2012 m. liepos 1 d. valstybės narės informuoja Komisiją apie šio reglamento taikymą ir poveikį rinkai savo teritorijoje. Komisijai paprašius valstybės narės pateikia tą informaciją anksčiau nei tą dieną.

3.   Importuotojai, eksportuotojai ir 2 straipsnyje nurodytos veiklos vykdytojai ne vėliau kaip 2012 m. liepos 1 d. atitinkamai atsiunčia Komisijai bei kompetentingoms institucijoms šią informaciją:

| a) | į Bendriją įvežamo metalinio gyvsidabrio kiekis, kainos, kilmės šalis ir paskirties šalis bei numatomas panaudojimas; |
| --- | --- |

a)

į Bendriją įvežamo metalinio gyvsidabrio kiekis, kainos, kilmės šalis ir paskirties šalis bei numatomas panaudojimas;

| b) | metalinio gyvsidabrio, kuris laikomas atliekomis ir kuriuo prekiaujama tarpvalstybiniu lygiu Bendrijoje, kiekis, kilmės šalis ir paskirties šalis. |
| --- | --- |

b)

metalinio gyvsidabrio, kuris laikomas atliekomis ir kuriuo prekiaujama tarpvalstybiniu lygiu Bendrijoje, kiekis, kilmės šalis ir paskirties šalis.

6 straipsnis

1.   Atitinkamos chloro ir šarmų pramonės įmonės Komisijai ir atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms siunčia šiuos duomenis apie gyvsidabrio naudojimo nutraukimą per atitinkamus metus:

| a) | kuo tikslesnį bendrą šarminėse baterijose tebenaudojamo gyvsidabrio kiekį; |
| --- | --- |

a)

kuo tikslesnį bendrą šarminėse baterijose tebenaudojamo gyvsidabrio kiekį;

| b) | bendrą įrenginiuose saugomo gyvsidabrio kiekį; |
| --- | --- |

b)

bendrą įrenginiuose saugomo gyvsidabrio kiekį;

| c) | į atskirus laikino ar nuolatinio saugojimo įrenginius išvežtų gyvsidabrio atliekų kiekį, šių įrenginių vietą ir kontaktinę informaciją. |
| --- | --- |

c)

į atskirus laikino ar nuolatinio saugojimo įrenginius išvežtų gyvsidabrio atliekų kiekį, šių įrenginių vietą ir kontaktinę informaciją.

2.   Atitinkamos pramonės šakų, kurios gyvsidabrį gauna valant gamtines dujas arba kaip šalutinį spalvotųjų metalų kasybos ir lydymo operacijų produktą, įmonės Komisijai ir atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms siunčia šiuos duomenis apie per atitinkamus metus gautą gyvsidabrį:

| a) | gauto gyvsidabrio kiekį; |
| --- | --- |

a)

gauto gyvsidabrio kiekį;

| b) | į atskirus laikino ar nuolatinio saugojimo įrenginius išvežto gyvsidabrio kiekį, šių įrenginių vietą ir kontaktinę informaciją. |
| --- | --- |

b)

į atskirus laikino ar nuolatinio saugojimo įrenginius išvežto gyvsidabrio kiekį, šių įrenginių vietą ir kontaktinę informaciją.

3.   Atitinkamos įmonės 1 ir 2 dalyse nurodytus duomenis pirmą kartą pateikia ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 4 d., o vėliau kiekvienais metais ne vėliau kaip gegužės 31 d.

4.   Komisija 3 dalyje nurodytą informaciją viešai paskelbia vadovaudamasi 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (10).

7 straipsnis

Valstybės narės nustato sankcijų už šio reglamento nuostatų pažeidimus taikymo taisykles ir imasi visų priemonių, kurios būtinos jų taikymui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės praneša Komisijai apie tokias nuostatas ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 4 d. ir nedelsdamos jai praneša apie bet kokius vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.

8 straipsnis

1.   Komisija ne vėliau kaip 2010 m. sausio 1 d. suorganizuoja keitimąsi informacija tarp valstybių narių bei atitinkamų suinteresuotų šalių. Keičiantis šia informacija visų pirma tiriamas poreikis:

| a) | taikyti eksporto uždraudimą ir kitiems gyvsidabrio junginiams, mišiniams, kuriuose yra mažiau gyvsidabrio, bei gyvsidabrio turintiems produktams, ypač termometrams, barometrams ir sfigmomanometrams; |
| --- | --- |

a)

taikyti eksporto uždraudimą ir kitiems gyvsidabrio junginiams, mišiniams, kuriuose yra mažiau gyvsidabrio, bei gyvsidabrio turintiems produktams, ypač termometrams, barometrams ir sfigmomanometrams;

| b) | taikyti importo uždraudimą metaliniam gyvsidabriui, gyvsidabrio junginiams bei gyvsidabrio turintiems produktams; |
| --- | --- |

b)

taikyti importo uždraudimą metaliniam gyvsidabriui, gyvsidabrio junginiams bei gyvsidabrio turintiems produktams;

| c) | taikyti saugojimo įpareigojimą ir metaliniam gyvsidabriui iš kitų šaltinių; |
| --- | --- |

c)

taikyti saugojimo įpareigojimą ir metaliniam gyvsidabriui iš kitų šaltinių;

| d) | nustatyti metalinio gyvsidabrio laikino saugojimo terminus. |
| --- | --- |

d)

nustatyti metalinio gyvsidabrio laikino saugojimo terminus.

Šie informacijos mainai taip pat apima tyrimus dėl saugaus atliekų šalinimo būdų.

Kai yra naujos svarbios informacijos, Komisija toliau rengia informacijos mainus.

2.   Komisija nuolat peržiūri vykdomus mokslinius tyrimus dėl saugaus atliekų šalinimo būdų, įskaitant metalinio gyvsidabrio kietinimą. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateiks pranešimą ne vėliau kaip 2010 m. sausio 1 d. Remdamasi šiuo pranešimu Komisija prireikus kuo skubiau pateikia pasiūlymą dėl šio reglamento peržiūros, bet ne vėliau kaip 2013 m. kovo 15 d.

3.   Komisija įvertina šio reglamento taikymą Bendrijoje ir jo poveikį rinkai, atsižvelgdama į 1 ir 2 dalyse bei 5 ir 6 straipsniuose nurodytą informaciją.

4.   Komisija kuo skubiau, bet ne vėliau kaip 2013 m. kovo 15 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, prireikus kartu su pasiūlymu dėl šio reglamento peržiūros, kuriame atsispindėtų ir būtų įvertinti 1 dalyje nurodyto keitimosi informacija ir 3 dalyje nurodyto įvertinimo rezultatai, bei 2 dalyje nurodytą ataskaitą.

5.   Iki 2010 liepos 1 d. Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie pažangą daugiašalėje veikloje ir derybose dėl gyvsidabrio, visų pirma įvertindama šiame reglamente nurodytų priemonių tvarkaraščio ir taikymo srities suderinamumą su tarptautiniais pokyčiais.

9 straipsnis

Valstybės narės iki 2011 m. kovo 15 d. gali taikyti metalinio gyvsidabrio, gyvsidabrio rūdos, gyvsidabrio (I) chlorido, gyvsidabrio (II) oksido, ir metalinio gyvsidabrio mišinių su kitoms medžiagomis, įskaitant gyvsidabrio lydinius, kuriuose gyvsidabrio koncentracija sudaro ne mažiau kaip 95 % pagal masę, eksportą ribojančias nacionalines priemones, kurios pagal Bendrijos teisės aktus buvo priimtos iki 2008 m. spalio 22 d.

10 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2008 m. spalio 22 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-P. JOUYET

---

(1)  OL C 168, 2007 7 20, p. 44.

1

(2)  2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 146 E, 2008 6 12, p. 209), 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 52 E, 2008 2 26, p. 1) ir 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 128.

3

(4)  OL L 182, 1999 7 16, p. 1.

4

(5)  OL L 11, 2003 1 16, 1. p. 27.

5

(6)  OL L 143, 2004 4 30, p. 56.

6

(7)  OL L 10, 1997 1 14, p. 13.

7

(8)  OL L 190, 2006 7 12, p. 1.

8

(9)  OL L 114, 2006 4 27, p. 9.

9

(10)  OL L 264, 2006 9 25, p. 13.

10

---

| 14.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/80 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/80

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1103/2008

2008 m. spalio 22 d.

dėl kai kurių teisės aktų, kuriems taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB

Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu

Trečioji dalis

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 61 straipsnio c punktą, 63 straipsnio pirmos pastraipos 1 punkto a papunktį ir 67 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę (2),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4), iš dalies pakeistas Komisijos sprendimu 2006/512/EB (5), kuriuo įvesta reguliavimo procedūra su tikrinimu, skirta tvirtinti bendro pobūdžio priemonėms, skirtoms neesminėms pagrindinio teisės akto, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, nuostatoms iš dalies keisti, inter alia, išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba papildant tą teisės aktą naujomis neesminėmis nuostatomis. |
| --- | --- |

(1)

1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4), iš dalies pakeistas Komisijos sprendimu 2006/512/EB (5), kuriuo įvesta reguliavimo procedūra su tikrinimu, skirta tvirtinti bendro pobūdžio priemonėms, skirtoms neesminėms pagrindinio teisės akto, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, nuostatoms iš dalies keisti, inter alia, išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba papildant tą teisės aktą naujomis neesminėmis nuostatomis.

| (2) | Pagal bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą (6) dėl Sprendimo 2006/512/EB norint reguliavimo procedūrą su tikrinimu taikyti jau galiojantiems teisės aktams, priimtiems remiantis Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, šie teisės aktai turi būti patikslinti laikantis taikomų procedūrų. |
| --- | --- |

(2)

Pagal bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą (6) dėl Sprendimo 2006/512/EB norint reguliavimo procedūrą su tikrinimu taikyti jau galiojantiems teisės aktams, priimtiems remiantis Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, šie teisės aktai turi būti patikslinti laikantis taikomų procedūrų.

| (3) | Remiantis prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos 3 straipsniu, Jungtinė Karalystė ir Airija, dalyvavusios priimant ir taikant šiuo reglamentu iš dalies keičiamus teisės aktus, dalyvauja priimant bei taikant ir šį reglamentą. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos 3 straipsniu, Jungtinė Karalystė ir Airija, dalyvavusios priimant ir taikant šiuo reglamentu iš dalies keičiamus teisės aktus, dalyvauja priimant bei taikant ir šį reglamentą.

| (4) | Remiantis prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniu, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, todėl nėra jo saistoma ir neturi jo taikyti, |
| --- | --- |

(4)

Remiantis prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniu, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, todėl nėra jo saistoma ir neturi jo taikyti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiame reglamente „valstybė narė“ – visos valstybės narės, išskyrus Daniją.

2 straipsnis

Teisės aktai, kurių sąrašas pateikiamas priede, pagal minėtą priedą suderinami su Sprendimu 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB.

3 straipsnis

Nuorodos į priede pateiktų teisės aktų nuostatas laikomos nuorodomis į šias nuostatas, suderintas šiuo reglamentu.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.

Priimta Strasbūre 2008 m. spalio 22 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-P. JOUYET

---

(1)  OL C 224, 2008 8 30, p. 35.

1

(2)  OL C 117, 2008 5 14, p. 1.

2

(3)  2008 m. birželio 18 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

4

(5)  OL L 200, 2006 7 22, p. 11.

5

(6)  OL C 255, 2006 10 21, p. 1.

6

---

PRIEDAS

1.   2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo
   (1)

Dėl Reglamento (EB) Nr. 44/2001: Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai atnaujinti ar patikslinti to reglamento prieduose pateiktas formas. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms Reglamento (EB) Nr. 44/2001 nuostatoms iš dalies keisti, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 44/2001 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 74 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Formų, kurių pavyzdžiai pateikti V ir VI prieduose, atnaujinimą arba patikslinimą tvirtina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, tvirtinamos pagal 75 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

1.

74 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Formų, kurių pavyzdžiai pateikti V ir VI prieduose, atnaujinimą arba patikslinimą tvirtina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, tvirtinamos pagal 75 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“

| 2. | 75 straipsnis pakeičiamas taip:
  „75 straipsnis
  1.   Komisijai padeda komitetas.
  2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.“ |
| --- | --- |

2.

75 straipsnis pakeičiamas taip:

„75 straipsnis

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.“

2.   2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose
   (2)

Dėl Reglamento (EB) Nr. 1206/2001: Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai atnaujinti ar patikslinti to reglamento priede pateiktas standartines formas. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms Reglamento (EB) Nr. 1206/2001 nuostatoms iš dalies keisti, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 19 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Priede pateiktas standartines formas atnaujina ir tikslina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, tvirtinamos pagal 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

1.

19 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Priede pateiktas standartines formas atnaujina ir tikslina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, tvirtinamos pagal 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“

| 2. | 20 straipsnis pakeičiamas taip:
  „20 straipsnis
  1.   Komisijai padeda komitetas.
  2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.“ |
| --- | --- |

2.

20 straipsnis pakeičiamas taip:

„20 straipsnis

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.“

3.   2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003, nustatantis valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus
   (3)

Dėl Reglamento (EB) Nr. 343/2003: Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai tvirtinti humanitarinės išlygos taikymo sąlygas bei procedūras, taip pat prieglobsčio prašytojų perdavimo kriterijus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms Reglamento (EB) Nr. 343/2003 nuostatoms iš dalies keisti, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 343/2003 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 15 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas ir procedūras, tinkamais atvejais įskaitant taikinimo mechanizmus, skirtus valstybių narių nesutarimams dėl atitinkamų asmenų susijungimo būtinybės arba vietos, kur tai turėtų būti daroma, spręsti, tvirtina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, jį papildant, tvirtinamos pagal 27 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

1.

15 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas ir procedūras, tinkamais atvejais įskaitant taikinimo mechanizmus, skirtus valstybių narių nesutarimams dėl atitinkamų asmenų susijungimo būtinybės arba vietos, kur tai turėtų būti daroma, spręsti, tvirtina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, jį papildant, tvirtinamos pagal 27 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“

| 2. | 19 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Komisija gali priimti papildomas prieglobsčio prašytojų perdavimo taisykles. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, jį papildant, tvirtinamos pagal 27 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

2.

19 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Komisija gali priimti papildomas prieglobsčio prašytojų perdavimo taisykles. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, jį papildant, tvirtinamos pagal 27 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“

| 3. | 20 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Komisija gali priimti papildomas prieglobsčio prašytojų perdavimo taisykles. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, jį papildant, tvirtinamos pagal 27 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

3.

20 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Komisija gali priimti papildomas prieglobsčio prašytojų perdavimo taisykles. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, jį papildant, tvirtinamos pagal 27 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“

| 4. | 27 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.“ |
| --- | --- |

4.

27 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.“

4.   2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 805/2004, sukuriantis neginčytinų reikalavimų Europos vykdomąjį raštą
   (4)

Dėl Reglamento (EB) Nr. 805/2004: Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai iš dalies keisti to reglamento prieduose pateiktas standartines formas. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms Reglamento (EB) Nr. 805/2004 nuostatoms iš dalies keisti, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Todėl Reglamento (EB) Nr. 805/2004 31 ir 32 straipsniai pakeičiami taip:

„31 straipsnis

Priedų pakeitimai

Prieduose pateiktas standartines formas iš dalies keičia Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, tvirtinamos pagal 32 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

32 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 44/2001 75 straipsnyje nurodytas komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.“

---

(1)  OL L 12, 2001 1 16, p. 1.

1

(2)  OL L 174, 2001 6 27, p. 1.

2

(3)  OL L 50, 2003 2 25, p. 1.

3

(4)  OL L 143, 2004 4 30, p. 15.

4

---

14.11.2008

| 14.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUIInstitucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---