# Den Europæiske Unions L 298/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 298 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang7. november 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 298

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang7. november 2008

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1094/2008 af 6. november 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1095/2008 af 6. november 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 109/2007 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for fodertilsætningsstoffet monensinnatrium (Coxidin) (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1096/2008 af 6. november 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1356/2004 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for fodertilsætningsstoffet Elancoban, der tilhører gruppen coccidiostatika og andre lægemidler (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1097/2008 af 6. november 2008 om særforanstaltninger for importlicenser for ris som følge af problemer på det internationale marked i 2008 | 7 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/92/EF af 22. oktober 2008 om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien (omarbejdning) (
  1
  ) | 9 |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER VEDTAGET AF EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET I HENHOLD TIL DEN FÆLLES BESLUTNINGSPROCEDURE |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (
  1
  ) | 20 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 1094/2008 af 6. november 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1095/2008 af 6. november 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 109/2007 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for fodertilsætningsstoffet monensinnatrium (Coxidin) (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1096/2008 af 6. november 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1356/2004 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for fodertilsætningsstoffet Elancoban, der tilhører gruppen coccidiostatika og andre lægemidler (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1097/2008 af 6. november 2008 om særforanstaltninger for importlicenser for ris som følge af problemer på det internationale marked i 2008

7

DIREKTIVER

*

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/92/EF af 22. oktober 2008 om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien (omarbejdning) (
  1
  )

1

9

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER VEDTAGET AF EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET I HENHOLD TIL DEN FÆLLES BESLUTNINGSPROCEDURE

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (
  1
  )

1

20

| | | III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN |
| | | 2008/835/FUSP |
| | * | Afgørelse EUPM/1/2008 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité den 24. oktober 2008 om udnævnelse af missionschefen/politichefen for Den Europæiske Unions politimission (EUPM) i Bosnien-Hercegovina | 30 |

III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

2008/835/FUSP

*

Afgørelse EUPM/1/2008 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité den 24. oktober 2008 om udnævnelse af missionschefen/politichefen for Den Europæiske Unions politimission (EUPM) i Bosnien-Hercegovina

30

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 7.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1094/2008

af 6. november 2008

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtninger:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 7. november 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. november 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 51,6 |
| MK | 46,2 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 55,7 |
| 0707 00 05 | JO | 175,3 |
| MA | 30,8 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0709 90 70 | MA | 53,8 |
| TR | 123,0 |
| ZZ | 88,4 |
| 0805 20 10 | MA | 102,7 |
| ZZ | 102,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 24,8 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 50 10 | AR | 82,1 |
| MA | 103,9 |
| TR | 101,7 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 96,0 |
| 0806 10 10 | BR | 234,7 |
| TR | 134,2 |
| US | 272,9 |
| ZA | 218,0 |
| ZZ | 215,0 |
| 0808 10 80 | AL | 32,1 |
| AR | 75,0 |
| CA | 96,3 |
| CL | 68,1 |
| CN | 66,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 104,3 |
| US | 162,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 20 50 | CN | 68,2 |
| TR | 124,9 |
| US | 208,3 |
| ZZ | 133,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

51,6

MK

46,2

TR

69,3

ZZ

55,7

0707 00 05

JO

175,3

MA

30,8

TR

71,6

ZZ

92,6

0709 90 70

MA

53,8

TR

123,0

ZZ

88,4

0805 20 10

MA

102,7

ZZ

102,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

24,8

TR

80,5

ZZ

52,7

0805 50 10

AR

82,1

MA

103,9

TR

101,7

ZA

96,4

ZZ

96,0

0806 10 10

BR

234,7

TR

134,2

US

272,9

ZA

218,0

ZZ

215,0

0808 10 80

AL

32,1

AR

75,0

CA

96,3

CL

68,1

CN

66,8

MK

37,6

NZ

104,3

US

162,2

ZA

99,1

ZZ

82,4

0808 20 50

CN

68,2

TR

124,9

US

208,3

ZZ

133,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 7.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1095/2008

af 6. november 2008

om ændring af forordning (EF) nr. 109/2007 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for fodertilsætningsstoffet monensinnatrium (Coxidin)

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Tilsætningsstoffet monensinnatrium (Coxidin) blev godkendt på visse betingelser i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003. Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 109/2007 (2) blev tilsætningsstoffet godkendt for en periode på ti år til anvendelse til slagtekyllinger og kalkuner, idet godkendelsen blev knyttet til den person, der er ansvarlig for at bringe tilsætningsstoffet i omsætning. |
| --- | --- |

(1)

Tilsætningsstoffet monensinnatrium (Coxidin) blev godkendt på visse betingelser i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003. Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 109/2007 (2) blev tilsætningsstoffet godkendt for en periode på ti år til anvendelse til slagtekyllinger og kalkuner, idet godkendelsen blev knyttet til den person, der er ansvarlig for at bringe tilsætningsstoffet i omsætning.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 kan godkendelsen af et tilsætningsstof ændres efter anmodning fra indehaveren af godkendelsen og efter udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA). |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 kan godkendelsen af et tilsætningsstof ændres efter anmodning fra indehaveren af godkendelsen og efter udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA).

| (3) | Indehaveren af godkendelsen for tilsætningsstoffet monensinnatrium (Coxidin) har indgivet en ansøgning om, at godkendelsesbetingelserne ændres, således at tilbageholdelsesperioden forud for slagtning forkortes, og der fastsættes endelige maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL). |
| --- | --- |

(3)

Indehaveren af godkendelsen for tilsætningsstoffet monensinnatrium (Coxidin) har indgivet en ansøgning om, at godkendelsesbetingelserne ændres, således at tilbageholdelsesperioden forud for slagtning forkortes, og der fastsættes endelige maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL).

| (4) | Efter en ny vurdering af menneskers eksponering for tilsætningsstoffet konkluderede EFSA i en udtalelse, som blev vedtaget den 18. juni 2008 (3), at der kunne fastsættes en tilbageholdelsesperiode på én dag for slagtekyllinger og kalkuner. Indehaveren af godkendelsen forelagde ikke nye data, der gjorde det muligt for EFSA af foreslå en endelig MRL. |
| --- | --- |

(4)

Efter en ny vurdering af menneskers eksponering for tilsætningsstoffet konkluderede EFSA i en udtalelse, som blev vedtaget den 18. juni 2008 (3), at der kunne fastsættes en tilbageholdelsesperiode på én dag for slagtekyllinger og kalkuner. Indehaveren af godkendelsen forelagde ikke nye data, der gjorde det muligt for EFSA af foreslå en endelig MRL.

| (5) | Forordning (EF) nr. 109/2007 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 109/2007 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 109/2007 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. november 2008.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUT L 31 af 6.2.2007, s. 6.

2

(3)  Videnskabelig udtalelse afgivet på Europa-Kommissionens foranledning af Ekspertpanelet for Tilsætningsstoffer og Produkter eller Stoffer, der Anvendes i Foder, om tilbageholdelsesperioden for Coxidin for slagtekyllinger og slagtekalkuner og om fornyet gennemgang af den midlertidige maksimalgrænseværdi. EFSA Journal (2008) 731, 1-14.

3

EFSA Journal (2008) 731, 1-14

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets registreringsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof
  (handelsnavn) | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Tilladelsen gyldig til | Midlertidige maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL) i de relevante animalske fødevarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Coccidiostatika og histomonostatika |
| 5 1 701 | Huvepharma
  nv Belgium | Monensinnatrium
  (Coxidin) | | Aktivstof:

  C36H61O11Na
  Natriumsalt af en polyethermonocarboxylsyre produceret af Streptomyces cinnamonensis, 28682 LMG S-19095, i form af pulver
  Sammensætning | Monensin A: ikke under 90 % |

Tilsætningsstoffets registreringsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

(handelsnavn)

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Tilladelsen gyldig til

Midlertidige maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL) i de relevante animalske fødevarer

mg aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Coccidiostatika og histomonostatika

5 1 701

Huvepharma

nv Belgium

Monensinnatrium

(Coxidin)

Aktivstof:

C36H61O11Na

Natriumsalt af en polyethermonocarboxylsyre produceret af Streptomyces cinnamonensis, 28682 LMG S-19095, i form af pulver

Sammensætning

Monensin A: ikke under 90 %

| | Monensin A + B: ikke under 95 % |
| --- | --- |

Monensin A + B: ikke under 95 %

| | Monensin C 0,2-0,3 % |
| --- | --- |

Monensin C 0,2-0,3 %

| | Tilsætningsstoffets sammensætning:

  Monensinnatrium, teknisk indhold svarende til 25 % aktivt monensin
  Perlit: 15-20 %
  Hvedeklid: 55-60 % |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning:

Monensinnatrium, teknisk indhold svarende til 25 % aktivt monensin

Perlit: 15-20 %

Hvedeklid: 55-60 %

| | Analysemetode
   (1)

  Metode til bestemmelse af aktivstoffet: højtryksvæskechromatografi (HPLC) med post column derivatisering og UV-påvisning (λ = 520 nm) |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Metode til bestemmelse af aktivstoffet: højtryksvæskechromatografi (HPLC) med post column derivatisering og UV-påvisning (λ = 520 nm)

Slagtekyllinger

—

100

125

| 1. | Anvendelse den sidste dag før slagtning forbudt. |
| --- | --- |

1.

Anvendelse den sidste dag før slagtning forbudt.

| 2. | Tilsætningsstoffet skal anvendes i foderblandinger som forblanding. |
| --- | --- |

2.

Tilsætningsstoffet skal anvendes i foderblandinger som forblanding.

| 3. | Højst tilladte dosis monensinnatrium i tilskudsfoder:






  — | 625 mg/kg for slagtekyllinger |
| --- | --- | --- |

3.

Højst tilladte dosis monensinnatrium i tilskudsfoder:

—

625 mg/kg for slagtekyllinger

| — | 500 mg/kg for kalkuner. |
| --- | --- |

—

500 mg/kg for kalkuner.

| 4. | Monensinnatrium må ikke blandes med andre coccidiostatika. |
| --- | --- |

4.

Monensinnatrium må ikke blandes med andre coccidiostatika.

| 5. | I brugsvejledningen angives:
  »Farligt for dyr af hestefamilien. Dette foderstof indeholder en ionophor: bør ikke anvendes sammen med tiamulin, og der bør overvåges for eventuelle bivirkninger, når det anvendes sammen med andre lægemidler.« |
| --- | --- |

5.

I brugsvejledningen angives:

»Farligt for dyr af hestefamilien. Dette foderstof indeholder en ionophor: bør ikke anvendes sammen med tiamulin, og der bør overvåges for eventuelle bivirkninger, når det anvendes sammen med andre lægemidler.«

| 6. | Brug passende beskyttelsesbeklædning, handsker og beskyttelsesbriller/ansigtsskærm. Brug egnet åndedrætsværn, hvis effektiv ventilation ikke er mulig i lokalet. |
| --- | --- |

6.

Brug passende beskyttelsesbeklædning, handsker og beskyttelsesbriller/ansigtsskærm. Brug egnet åndedrætsværn, hvis effektiv ventilation ikke er mulig i lokalet.

6.2.2017

25 μg monensinnatrium/kg våd hud + fedt.

8 μg monensinnatrium/kg våd lever, nyre og muskel.

Kalkuner

16 uger

60

100

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på EF-referencelaboratoriets hjemmeside: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 7.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1096/2008

af 6. november 2008

om ændring af forordning (EF) nr. 1356/2004 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for fodertilsætningsstoffet »Elancoban«, der tilhører gruppen coccidiostatika og andre lægemidler

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Tilsætningsstoffet monensinnatrium (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) blev godkendt på visse betingelser i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1356/2004 (3) blev tilsætningsstoffet godkendt for en periode på ti år til anvendelse til slagtekyllinger, hønniker og kalkuner, idet godkendelsen blev knyttet til den person, der er ansvarlig for at bringe tilsætningsstoffet i omsætning. Tilsætningsstoffet blev indberettet som et eksisterende produkt i henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 1831/2003. Eftersom alle de oplysninger, der kræves i henhold til nævnte bestemmelse, var indgivet, blev tilsætningsstoffet opført i EF-registret over fodertilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

(1)

Tilsætningsstoffet monensinnatrium (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) blev godkendt på visse betingelser i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1356/2004 (3) blev tilsætningsstoffet godkendt for en periode på ti år til anvendelse til slagtekyllinger, hønniker og kalkuner, idet godkendelsen blev knyttet til den person, der er ansvarlig for at bringe tilsætningsstoffet i omsætning. Tilsætningsstoffet blev indberettet som et eksisterende produkt i henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 1831/2003. Eftersom alle de oplysninger, der kræves i henhold til nævnte bestemmelse, var indgivet, blev tilsætningsstoffet opført i EF-registret over fodertilsætningsstoffer.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 kan godkendelsen af et tilsætningsstof ændres efter anmodning fra indehaveren af godkendelsen og efter udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA). |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 kan godkendelsen af et tilsætningsstof ændres efter anmodning fra indehaveren af godkendelsen og efter udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA).

| (3) | Indehaveren af godkendelsen for tilsætningsstoffet monensinnatrium (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) har indgivet en ansøgning om, at godkendelsesbetingelserne ændres, således at tilbageholdelsesperioden forud for slagtning forkortes. |
| --- | --- |

(3)

Indehaveren af godkendelsen for tilsætningsstoffet monensinnatrium (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) har indgivet en ansøgning om, at godkendelsesbetingelserne ændres, således at tilbageholdelsesperioden forud for slagtning forkortes.

| (4) | Efter en ny vurdering af menneskers eksponering for tilsætningsstoffet konkluderede EFSA i en udtalelse, som blev vedtaget den 18. juni 2008 (4), at der kunne fastsættes en tilbageholdelsesperiode på én dag for Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200 og Elancoban 200 for slagtekyllinger, hønniker og kalkuner. |
| --- | --- |

(4)

Efter en ny vurdering af menneskers eksponering for tilsætningsstoffet konkluderede EFSA i en udtalelse, som blev vedtaget den 18. juni 2008 (4), at der kunne fastsættes en tilbageholdelsesperiode på én dag for Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200 og Elancoban 200 for slagtekyllinger, hønniker og kalkuner.

| (5) | Forordning (EF) nr. 1356/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 1356/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 1356/2004 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. november 2008.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1. Ophævet ved forordning (EF) nr. 1831/2003.

2

(3)  EUT L 251 af 27.7.2004, s. 6.

3

(4)  Videnskabelig udtalelse afgivet på Europa-Kommissionens foranledning af Ekspertpanelet for Tilsætningsstoffer og Produkter eller Stoffer, der Anvendes i Foder, om tilbageholdelsesperioden for Elancoban for slagtekyllinger, hønniker og slagtekalkuner. EFSA Journal (2008) 730, 1-16.

4

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets registreringsnummer | Navn og registreringsnummer på den person, der er ansvarlig for at bringe tilsætningsstoffet i omsætning | Tilsætningsstof
  (handelsnavn) | Sammensætning, kemisk betegnelse og beskrivelse | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Tilladelsen gyldig til | Midlertidige maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL) i de relevante animalske fødevarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivstof/kg fuldfoder |
| Coccidiostatika og andre lægemidler |
| E 757 | Eli Lilly and Company Limited | Monensinnatrium
  (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) | | Aktivstof:
  C36H61O11Na
  Natriumsalt af en polyethermonocarboxylsyre produceret af Streptomyces cinnamonensis, ATCC 15413, granulat.
  Sammensætning: | Monensin A: mindst 90 % |

Tilsætningsstoffets registreringsnummer

Navn og registreringsnummer på den person, der er ansvarlig for at bringe tilsætningsstoffet i omsætning

Tilsætningsstof

(handelsnavn)

Sammensætning, kemisk betegnelse og beskrivelse

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Tilladelsen gyldig til

Midlertidige maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL) i de relevante animalske fødevarer

mg aktivstof/kg fuldfoder

Coccidiostatika og andre lægemidler

E 757

Eli Lilly and Company Limited

Monensinnatrium

(Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200)

Aktivstof:

C36H61O11Na

Natriumsalt af en polyethermonocarboxylsyre produceret af Streptomyces cinnamonensis, ATCC 15413, granulat.

Sammensætning:

Monensin A: mindst 90 %

| | Monensin A + B: mindst 95 % |
| --- | --- |

Monensin A + B: mindst 95 %

| | Tilsætningsstoffets sammensætning:
  Monensingranulat (tørret gæringsprodukt) svarende til 10 vægtprocent aktivt monensin
  Mineralolie: 1-3 vægtprocent
  Kalkstensgranulat: 13-23 vægtprocent
  Risskaller eller kalkstensgranulat: q.s. 100 vægtprocent
  Monensingranulat (tørret gæringsprodukt) svarende til 20 vægtprocent aktivt monensin
  Mineralolie: 1-3 vægtprocent
  Risskaller eller kalkstensgranulat: q.s. 100 vægtprocent |
| --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning:

Monensingranulat (tørret gæringsprodukt) svarende til 10 vægtprocent aktivt monensin

Mineralolie: 1-3 vægtprocent

Kalkstensgranulat: 13-23 vægtprocent

Risskaller eller kalkstensgranulat: q.s. 100 vægtprocent

Monensingranulat (tørret gæringsprodukt) svarende til 20 vægtprocent aktivt monensin

Mineralolie: 1-3 vægtprocent

Risskaller eller kalkstensgranulat: q.s. 100 vægtprocent

Slagtekyllinger

—

100

125

Anvendelse den sidste dag før slagtning forbudt.

I brugsvejledningen angives:

»Farligt for dyr af hestefamilien. Dette foderstof indeholder en ionophor: bør ikke anvendes sammen med tiamulin, og der bør overvåges for eventuelle bivirkninger, når det anvendes sammen med andre lægemidler.«

30.7.2014

25 μg/kg monensinnatrium i våd hud + fedt

8 μg/kg monensinnatrium i våd lever, nyre og muskel

Hønniker

16 uger

100

120

Kalkuner

16 uger

60

100

---

| 7.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1097/2008

af 6. november 2008

om særforanstaltninger for importlicenser for ris som følge af problemer på det internationale marked i 2008

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 134 og 148 sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Siden begyndelsen af 2008 har mønsteret for import af ris til Fællesskabet været forstyrret af diverse eksportbegrænsende foranstaltninger i tredjelande. I nogle tilfælde drejer det sig om foranstaltninger, der er officielle eksportforbud, eller som har samme virkning som officielle eksportforbud. Følgelig har importørerne i Fællesskabet ikke kunnet opfylde deres forpligtelser i forbindelse med importlicenser, især forpligtelsen til at importere, jf. artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 af 23. april 2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (2). |
| --- | --- |

(1)

Siden begyndelsen af 2008 har mønsteret for import af ris til Fællesskabet været forstyrret af diverse eksportbegrænsende foranstaltninger i tredjelande. I nogle tilfælde drejer det sig om foranstaltninger, der er officielle eksportforbud, eller som har samme virkning som officielle eksportforbud. Følgelig har importørerne i Fællesskabet ikke kunnet opfylde deres forpligtelser i forbindelse med importlicenser, især forpligtelsen til at importere, jf. artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 af 23. april 2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (2).

| (2) | For at begrænse den uheldige indvirkning på importører bør der træffes særforanstaltninger for importlicenser udstedt i toldkontingentperioden 2007/08 og 2008. |
| --- | --- |

(2)

For at begrænse den uheldige indvirkning på importører bør der træffes særforanstaltninger for importlicenser udstedt i toldkontingentperioden 2007/08 og 2008.

| (3) | Importforpligtelsen er et primært krav, jf. artikel 20 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2220/85 af 22. juli 1985 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen for sikkerhedsstillelse for landbrugsprodukter (3), som ved manglende opfyldelse bør medføre fortabelse af sikkerhedsstillelsen, jf. artikel 22 i samme forordning. På anmodning af de berørte parter og i henhold til artikel 40 i forordning (EF) nr. 376/2008 bør importforpligtelsen annulleres, og sikkerheden bør frigives i hvert enkelt tilfælde. Det bør fastsættes, hvilke betingelser licenshaverne skal opfylde for at bevise, at de eksportbegrænsende foranstaltninger kan betragtes om force majeure. |
| --- | --- |

(3)

Importforpligtelsen er et primært krav, jf. artikel 20 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2220/85 af 22. juli 1985 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen for sikkerhedsstillelse for landbrugsprodukter (3), som ved manglende opfyldelse bør medføre fortabelse af sikkerhedsstillelsen, jf. artikel 22 i samme forordning. På anmodning af de berørte parter og i henhold til artikel 40 i forordning (EF) nr. 376/2008 bør importforpligtelsen annulleres, og sikkerheden bør frigives i hvert enkelt tilfælde. Det bør fastsættes, hvilke betingelser licenshaverne skal opfylde for at bevise, at de eksportbegrænsende foranstaltninger kan betragtes om force majeure.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   For så vidt angår importlicenser udstedt i toldkontingentperioden 2007/08 under forordning (EF) nr. 964/2007 (4) og (EF) nr. 1002/2007 (5) eller i toldkontingentperioden 2008 under forordning (EF) nr. 2058/96 (6), (EF) nr. 327/98 (7), (EF) nr. 955/2005 (8), (EF) nr. 1964/2006 (9) og (EF) nr. 1529/2007 (10) annullerer medlemsstaternes kompetente myndigheder på anmodning af licenshaveren senest én måned efter nærværende forordnings ikrafttræden importforpligtelsen og frigiver sikkerhedsstillelsen for de ikke udnyttede mængder, jf. artikel 40 i forordning (EF) nr. 376/2008.

2.   Foranstaltningen i stk. 1, litra b), anvendes kun, hvis licenshaveren påberåber sig regler, som et tredjeland har indført, og som af medlemsstatens kompetente myndigheder anses for at være et tilfælde af force majeure, jf. artikel 39 og 40 i forordning (EF) nr. 376/2008. Licenshaveren skal på en for de kompetente myndigheder tilfredsstillende måde godtgøre, at han ikke kunne importere, fordi tredjelande havde indført et formelt eksportforbud eller foranstaltninger med tilsvarende virkning, som en normalt forudseende erhvervsdrivende i rissektoren på det tidspunkt, hvor han ansøgte om eksportlicens, ikke kunne have forudset indført, og at licensindehaveren gjorde enhver rimelig indsats for at udnytte importlicensen i gyldighedsperioden.

Artikel 2

Medlemsstaterne skal senest den 31. januar 2009 meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger de har truffet efter artikel 1, stk. 2, i denne forordning.

Meddelelserne skal sendes elektronisk. Meddelelsernes form og indhold fastsættes på grundlag af forlæg, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. november 2008.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 114 af 26.4.2008, s. 3.

2

(3)  EFT L 205 af 3.8.1985, s. 5.

3

(4)  EUT L 213 af 15.8.2007, s. 26.

4

(5)  EUT L 226 af 30.8.2007, s. 15.

5

(6)  EFT L 276 af 29.10.1996, s. 7.

6

(7)  EFT L 37 af 11.2.1998, s. 5.

7

(8)  EUT L 164 af 24.6.2005, s. 5.

8

(9)  EUT L 408 af 22.12.2006, s. 19.

9

(10)  EUT L 348 af 31.12.2007, s. 155.

10

---

DIREKTIVER

| 7.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/9

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2008/92/EF

af 22. oktober 2008

om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. juni 1990 om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien (2) er adskillige gange blevet ændret væsentligt (3). I forbindelse med nye ændringer af nævnte direktiv bør der af hensyn til klarheden foretages en omarbejdning af de pågældende bestemmelser. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. juni 1990 om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien (2) er adskillige gange blevet ændret væsentligt (3). I forbindelse med nye ændringer af nævnte direktiv bør der af hensyn til klarheden foretages en omarbejdning af de pågældende bestemmelser.

| (2) | For så vidt som gennemsigtigheden af energipriserne styrker de vilkår, som sikrer, at konkurrencen ikke fordrejes på det fælles marked, er den af væsentlig betydning for det indre energimarkeds oprettelse og funktion. |
| --- | --- |

(2)

For så vidt som gennemsigtigheden af energipriserne styrker de vilkår, som sikrer, at konkurrencen ikke fordrejes på det fælles marked, er den af væsentlig betydning for det indre energimarkeds oprettelse og funktion.

| (3) | Gennemsigtigheden kan bidrage til at fjerne eventuel forskelsbehandling over for forbrugerne, idet den begunstiger disses frie valg mellem energiformer og leverandører. |
| --- | --- |

(3)

Gennemsigtigheden kan bidrage til at fjerne eventuel forskelsbehandling over for forbrugerne, idet den begunstiger disses frie valg mellem energiformer og leverandører.

| (4) | Den nuværende gennemsigtighed er uensartet med hensyn til de forskellige energiformer og medlemsstater og regioner i Fællesskabet, og dette bringer gennemførelsen af det indre energimarked i fare. |
| --- | --- |

(4)

Den nuværende gennemsigtighed er uensartet med hensyn til de forskellige energiformer og medlemsstater og regioner i Fællesskabet, og dette bringer gennemførelsen af det indre energimarked i fare.

| (5) | De priser, som industrien i Fællesskabet betaler for den energi, den forbruger, udgør imidlertid en af de faktorer, der er afgørende for konkurrenceevnen, og bør derfor behandles fortroligt. |
| --- | --- |

(5)

De priser, som industrien i Fællesskabet betaler for den energi, den forbruger, udgør imidlertid en af de faktorer, der er afgørende for konkurrenceevnen, og bør derfor behandles fortroligt.

| (6) | Det system med standardforbrugere, som De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) anvender i sine publikationer om priser og prissystemet, som er taget i anvendelse for de store elforbrugere i industrien, sikrer, at gennemsigtigheden ikke bliver en hindring for beskyttelsen af fortroligheden. |
| --- | --- |

(6)

Det system med standardforbrugere, som De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) anvender i sine publikationer om priser og prissystemet, som er taget i anvendelse for de store elforbrugere i industrien, sikrer, at gennemsigtigheden ikke bliver en hindring for beskyttelsen af fortroligheden.

| (7) | De forbrugerkategorier, der anvendes af Eurostat, bør udvides til de øvre grænser, hvor forbrugernes repræsentativitet skulle være sikret. |
| --- | --- |

(7)

De forbrugerkategorier, der anvendes af Eurostat, bør udvides til de øvre grænser, hvor forbrugernes repræsentativitet skulle være sikret.

| (8) | Herved skulle prisgennemsigtigheden ved det endelige forbrug være opnået, uden at den nødvendige fortrolighed i forbindelse med kontrakterne bringes i fare. For at bevare fortroligheden skal der være mindst tre forbrugere i en given forbrugerkategori, for at der kan offentliggøres en pris. |
| --- | --- |

(8)

Herved skulle prisgennemsigtigheden ved det endelige forbrug være opnået, uden at den nødvendige fortrolighed i forbindelse med kontrakterne bringes i fare. For at bevare fortroligheden skal der være mindst tre forbrugere i en given forbrugerkategori, for at der kan offentliggøres en pris.

| (9) | Disse oplysninger, som angår gas og elektricitet, som forbruges af industrien i energimæssige slutanvendelser, muliggør også en sammenligning med de øvrige energikilder (olie, kul samt fossil og vedvarende energi) og med de øvrige forbrugere. |
| --- | --- |

(9)

Disse oplysninger, som angår gas og elektricitet, som forbruges af industrien i energimæssige slutanvendelser, muliggør også en sammenligning med de øvrige energikilder (olie, kul samt fossil og vedvarende energi) og med de øvrige forbrugere.

| (10) | De virksomheder, som leverer gas og elektricitet, samt de industrielle forbrugere af gas eller elektricitet forbliver — uanset anvendelsen af dette direktiv — underkastet traktatens konkurrenceregler, og som følge heraf kan Kommissionen kræve, at de giver meddelelse om priser og salgsbetingelser. |
| --- | --- |

(10)

De virksomheder, som leverer gas og elektricitet, samt de industrielle forbrugere af gas eller elektricitet forbliver — uanset anvendelsen af dette direktiv — underkastet traktatens konkurrenceregler, og som følge heraf kan Kommissionen kræve, at de giver meddelelse om priser og salgsbetingelser.

| (11) | Kendskab til de gældende prissystemer er en del af prisgennemsigtigheden. |
| --- | --- |

(11)

Kendskab til de gældende prissystemer er en del af prisgennemsigtigheden.

| (12) | Kendskab til forbrugernes fordeling pr. kategori samt til deres respektive andele af markedet er ligeledes en del af prisgennemsigtigheden. |
| --- | --- |

(12)

Kendskab til forbrugernes fordeling pr. kategori samt til deres respektive andele af markedet er ligeledes en del af prisgennemsigtigheden.

| (13) | Indsendelse af oplysninger til Eurostat om priser og betingelser for salg til forbrugere, ledsaget af oplysninger om gældende prissystemer samt om fordelingen af forbrugere pr. forbrugskategori, bør give Kommissionen mulighed for at være underrettet, således at den om nødvendigt kan træffe passende foranstaltninger eller fremsætte forslag på baggrund af situationen på det indre energimarked. |
| --- | --- |

(13)

Indsendelse af oplysninger til Eurostat om priser og betingelser for salg til forbrugere, ledsaget af oplysninger om gældende prissystemer samt om fordelingen af forbrugere pr. forbrugskategori, bør give Kommissionen mulighed for at være underrettet, således at den om nødvendigt kan træffe passende foranstaltninger eller fremsætte forslag på baggrund af situationen på det indre energimarked.

| (14) | Pålideligheden af de data, der indsendes til Eurostat, vil blive større, hvis virksomhederne selv udarbejder dem. |
| --- | --- |

(14)

Pålideligheden af de data, der indsendes til Eurostat, vil blive større, hvis virksomhederne selv udarbejder dem.

| (15) | Kendskab til beskatning og skattelignende afgifter i hver af medlemsstaterne er væsentlig for sikring af prisgennemsigtigheden. |
| --- | --- |

(15)

Kendskab til beskatning og skattelignende afgifter i hver af medlemsstaterne er væsentlig for sikring af prisgennemsigtigheden.

| (16) | Det er nødvendigt med midler til kontrol af pålideligheden af de oplysninger, der indsendes til Eurostat. |
| --- | --- |

(16)

Det er nødvendigt med midler til kontrol af pålideligheden af de oplysninger, der indsendes til Eurostat.

| (17) | Opnåelse af gennemsigtigheden forudsætter offentliggørelse og størst mulig udbredelse til forbrugerne af oplysninger om priser og prissystemer. |
| --- | --- |

(17)

Opnåelse af gennemsigtigheden forudsætter offentliggørelse og størst mulig udbredelse til forbrugerne af oplysninger om priser og prissystemer.

| (18) | Gennemførelsen af denne energiprisgennemsigtighed bør baseres på afprøvede metoder og teknikker, der er udarbejdet og anvendt af Eurostat med hensyn til såvel behandlingen og kontrollen af dataenes gyldighed som deres offentliggørelse. |
| --- | --- |

(18)

Gennemførelsen af denne energiprisgennemsigtighed bør baseres på afprøvede metoder og teknikker, der er udarbejdet og anvendt af Eurostat med hensyn til såvel behandlingen og kontrollen af dataenes gyldighed som deres offentliggørelse.

| (19) | Med henblik på oprettelsen af det indre energimarked bør ordningen med gennemsigtighed gennemføres hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(19)

Med henblik på oprettelsen af det indre energimarked bør ordningen med gennemsigtighed gennemføres hurtigst muligt.

| (20) | Forudsætningen for, at direktivet kan finde ensartet anvendelse i alle medlemsstaterne, er, at der findes et tilstrækkeligt udbygget naturgasmarked og tilstrækkelige infrastrukturer. |
| --- | --- |

(20)

Forudsætningen for, at direktivet kan finde ensartet anvendelse i alle medlemsstaterne, er, at der findes et tilstrækkeligt udbygget naturgasmarked og tilstrækkelige infrastrukturer.

| (21) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (4). |
| --- | --- |

(21)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (4).

| (22) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelse til at foretage de nødvendige ændringer af bilag I og II som følge af konstaterede specifikke problemer. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelse til at foretage de nødvendige ændringer af bilag I og II som følge af konstaterede specifikke problemer. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (23) | Eftersom de nye bestemmelser, der indføres i dette direktiv, kun vedrører udvalgsproceduren, er der intet krav om, at de skal gennemføres af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom de nye bestemmelser, der indføres i dette direktiv, kun vedrører udvalgsproceduren, er der intet krav om, at de skal gennemføres af medlemsstaterne.

| (24) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag III, del B, angivne frister for gennemførelse af direktiverne i national ret — |
| --- | --- |

(24)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag III, del B, angivne frister for gennemførelse af direktiverne i national ret —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de virksomheder, som leverer gas eller elektricitet til de endelige forbrugere i industrien, som defineret i bilag I og II, indsender følgende oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (herefter Eurostat) i den form, der er omhandlet i artikel 3:

| 1) | priser og betingelser for salg til de endelige gas- og elforbrugere i industrien |
| --- | --- |

1)

priser og betingelser for salg til de endelige gas- og elforbrugere i industrien

| 2) | gældende prissystemer |
| --- | --- |

2)

gældende prissystemer

| 3) | fordeling af forbrugere og de aftagne mængder efter forbrugskategori for at sikre, at disse kategorier er repræsentative på nationalt plan. |
| --- | --- |

3)

fordeling af forbrugere og de aftagne mængder efter forbrugskategori for at sikre, at disse kategorier er repræsentative på nationalt plan.

Artikel 2

1.   De virksomheder, som er omhandlet i artikel 1, registrerer de oplysninger, der er omhandlet i artikel 1, nr. 1) og 2), den 1. januar og 1. juli hvert år.

Disse oplysninger, der skal være udarbejdet i overensstemmelse med de i artikel 3 nævnte bestemmelser, indsendes inden for en frist på to måneder til Eurostat og medlemsstaternes kompetente myndigheder.

2.   På grundlag af de i stk. 1 omhandlede oplysninger offentliggør Eurostat hvert år i maj og november på passende måde priserne på gas og elektricitet til industrielle formål i medlemsstaterne og de prissystemer, der ligger til grund for deres udarbejdelse.

3.   De oplysninger, der er omhandlet i artikel 1, nr. 3), indsendes hvert andet år til Eurostat og til de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.

Disse oplysninger offentliggøres ikke.

Artikel 3

Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende form og indhold samt alle andre karakteristika i forbindelse med de oplysninger, der er omhandlet i artikel 1, er anført i bilag I og II.

Artikel 4

Eurostat må ikke offentliggøre oplysninger, som modtages i henhold til artikel 1, og som ifølge deres natur kan falde ind under virksomhedernes forretningshemmeligheder. Kun tjenestemænd ansat i Eurostat har adgang til disse fortrolige statistiske oplysninger, der fremsendes til Eurostat, og som kun må anvendes til rent statistiske formål.

Stk. 1 er dog ikke til hinder for, at oplysningerne offentliggøres i en sammenfattet form, der ikke gør det muligt at påvise de enkelte transaktioner.

Artikel 5

Når Eurostat konstaterer statistisk betydningsfulde uregelmæssigheder eller manglende sammenhæng i oplysninger, der indsendes i henhold til dette direktiv, kan den anmode de nationale myndigheder om at måtte få kendskab til de relevante enkeltoplysninger samt de beregnings- eller evalueringsmetoder, som ligger til grund for de sammenfattede oplysninger, for at vurdere eller eventuelt korrigere de oplysninger, som anses for at være uregelmæssige.

Artikel 6

Kommissionen foretager de ændringer i bilag I og II, som er nødvendige på grund af konstaterede specifikke problemer. Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 7, stk. 2.

Disse ændringer må imidlertid kun vedrøre tekniske forhold i bilag I og II og må ikke ændre systemets generelle struktur.

Artikel 7

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 8

En gang om året sender Kommissionen en sammenfattende rapport om anvendelsen af dette direktiv til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 9

Med hensyn til naturgas anvendes direktivet i en medlemsstat først fem år efter indførelsen af denne energiform på det pågældende nationale marked.

Den pågældende medlemsstat giver hurtigst muligt Kommissionen udtrykkelig underretning om, hvornår der er indført naturgas på dens marked.

Artikel 10

Direktiv 90/377/EØF, som ændret ved de retsakter, der er nævnt i bilag III, del A, ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag III, del B, angivne frister for gennemførelse af direktiverne i national ret.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag IV.

Artikel 11

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 12

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, 22. oktober 2008.

På Europa-Parlamentets vegne

H.-G. PÖTTERING

Formand

På Rådets vegne

J.-P. JOUYET

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets udtalelse af 17.6.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 25.9.2008.

1

(2)  EFT L 185 af 17.7.1990, s. 16.

2

(3)  Jf. bilag III, del A.

3

(4)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

4

---

BILAG I

GASPRISER

Gaspriser til de endelige forbrugere i industrien (1) skal indsamles og sammenstilles efter følgende metode:

| a) | Der indberettes om de priser, som betales af de endelige forbrugere i industrien ved køb af naturgas via ledningsnettet til eget brug. |
| --- | --- |

a)

Der indberettes om de priser, som betales af de endelige forbrugere i industrien ved køb af naturgas via ledningsnettet til eget brug.

| b) | Der indberettes om alle industrielle anvendelser af gas. Systemet omfatter dog ikke forbrugere, der anvender gas:






  — | til elproduktion i kraftværker eller i kraftvarmeværker |
| --- | --- | --- |

b)

Der indberettes om alle industrielle anvendelser af gas. Systemet omfatter dog ikke forbrugere, der anvender gas:

—

til elproduktion i kraftværker eller i kraftvarmeværker

| — | til ikke-energirelaterede anvendelser (f.eks. i den kemiske industri) |
| --- | --- |

—

til ikke-energirelaterede anvendelser (f.eks. i den kemiske industri)

| — | i en mængde, der overstiger 4 000 000 gigajoule (GJ) pr. år. |
| --- | --- |

—

i en mængde, der overstiger 4 000 000 gigajoule (GJ) pr. år.

| c) | De registrerede priser skal baseres på et system med standardiserede forbrugsintervaller, der defineres ud fra det årlige gasforbrug. |
| --- | --- |

c)

De registrerede priser skal baseres på et system med standardiserede forbrugsintervaller, der defineres ud fra det årlige gasforbrug.

| d) | Priser indsamles to gange årligt ved begyndelsen af hver seksmånedersperiode (januar og juli), og de gælder de gennemsnitlige priser, som de endelige forbrugere i industrien har betalt for gas i løbet af de foregående seks måneder. Den første indberetning af prisdata til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) omhandler situationen pr. 1. januar 2008. |
| --- | --- |

d)

Priser indsamles to gange årligt ved begyndelsen af hver seksmånedersperiode (januar og juli), og de gælder de gennemsnitlige priser, som de endelige forbrugere i industrien har betalt for gas i løbet af de foregående seks måneder. Den første indberetning af prisdata til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) omhandler situationen pr. 1. januar 2008.

| e) | Priser udtrykkes i national valuta pr. gigajoule. Den anvendte energienhed måles på grundlag af den kalorimetriske brændværdi. |
| --- | --- |

e)

Priser udtrykkes i national valuta pr. gigajoule. Den anvendte energienhed måles på grundlag af den kalorimetriske brændværdi.

| f) | Prisen skal indeholde alle betalinger: netafgifter plus energiforbrug efter fradrag af eventuelle nedslag i prisen plus andre afgifter (f.eks. målerafgift eller faste takster). Udgifter i forbindelse med den oprindelige tilslutning til nettet medregnes ikke. |
| --- | --- |

f)

Prisen skal indeholde alle betalinger: netafgifter plus energiforbrug efter fradrag af eventuelle nedslag i prisen plus andre afgifter (f.eks. målerafgift eller faste takster). Udgifter i forbindelse med den oprindelige tilslutning til nettet medregnes ikke.

| g) | Priserne registreres som nationale gennemsnitspriser. |
| --- | --- |

g)

Priserne registreres som nationale gennemsnitspriser.

| h) | Medlemsstaterne udvikler og gennemfører omkostningseffektive procedurer for at sikre et repræsentativt datasystem baseret på følgende regler:






  — | Priserne er vægtede gennemsnitspriser, hvor de overvågede gasforsyningsselskabers markedsandele benyttes som vægtningsfaktorer. Aritmetiske gennemsnitspriser angives kun, når vægtede værdier ikke kan beregnes. Under alle omstændigheder sikrer medlemsstaterne, at denne undersøgelse omfatter en repræsentativ andel af det nationale marked. |
| --- | --- | --- |

h)

Medlemsstaterne udvikler og gennemfører omkostningseffektive procedurer for at sikre et repræsentativt datasystem baseret på følgende regler:

—

Priserne er vægtede gennemsnitspriser, hvor de overvågede gasforsyningsselskabers markedsandele benyttes som vægtningsfaktorer. Aritmetiske gennemsnitspriser angives kun, når vægtede værdier ikke kan beregnes. Under alle omstændigheder sikrer medlemsstaterne, at denne undersøgelse omfatter en repræsentativ andel af det nationale marked.

| — | Markedsandele bør fastlægges på grundlag af den mængde gas, som gasforsyningsselskaberne fakturerer de endelige forbrugere i industrien. Om muligt beregnes markedsandelene særskilt for hvert forbrugsinterval. Medlemsstaterne iagttager fortrolighedsreglerne i forbindelse med forvaltningen af de oplysninger, der benyttes til at beregne vægtede gennemsnitspriser. |
| --- | --- |

—

Markedsandele bør fastlægges på grundlag af den mængde gas, som gasforsyningsselskaberne fakturerer de endelige forbrugere i industrien. Om muligt beregnes markedsandelene særskilt for hvert forbrugsinterval. Medlemsstaterne iagttager fortrolighedsreglerne i forbindelse med forvaltningen af de oplysninger, der benyttes til at beregne vægtede gennemsnitspriser.

| — | For at den fortrolige karakter kan bevares, skal prisoplysningerne kun indberettes, når der i vedkommende medlemsstat eller region findes mindst tre endelige forbrugere i hver af de i punkt j) omhandlede kategorier. |
| --- | --- |

—

For at den fortrolige karakter kan bevares, skal prisoplysningerne kun indberettes, når der i vedkommende medlemsstat eller region findes mindst tre endelige forbrugere i hver af de i punkt j) omhandlede kategorier.

| i) | Der opgives tre prisniveauer:






  — | priser ekskl. skatter og afgifter |
| --- | --- | --- |

i)

Der opgives tre prisniveauer:

—

priser ekskl. skatter og afgifter

| — | priser ekskl. moms og andre refunderbare afgifter |
| --- | --- |

—

priser ekskl. moms og andre refunderbare afgifter

| — | priser inkl. alle skatter, afgifter og moms. |
| --- | --- |

—

priser inkl. alle skatter, afgifter og moms.

| j) | Gaspriser overvåges for følgende kategorier af endelige forbrugere i industrien.







  Endelig forbruger i industrien | Årligt gasforbrug (GJ) |
| --- | --- | --- |
| Laveste | Højeste |
| Interval I1 | | < 1 000 |
| Interval I2 | 1 000 | < 10 000 |
| Interval I3 | 10 000 | < 100 000 |
| Interval I4 | 100 000 | < 1 000 000 |
| Interval I5 | 1 000 000 | <= 4 000 000 |

j)

Gaspriser overvåges for følgende kategorier af endelige forbrugere i industrien.

Endelig forbruger i industrien

Årligt gasforbrug (GJ)

Laveste

Højeste

Interval I1

< 1 000

Interval I2

1 000

< 10 000

Interval I3

10 000

< 100 000

Interval I4

100 000

< 1 000 000

Interval I5

1 000 000

<= 4 000 000

| k) | En gang hvert andet år indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om det anvendte system til Eurostat; navnlig en beskrivelse af undersøgelsen og dens omfang (antal overvågede forsyningsselskaber og deres samlede markedsandel m.v.) og de kriterier, der benyttes til at beregne de vægtede gennemsnitspriser samt de samlede forbrugsmængder for hvert forbrugsinterval. Den første meddelelse om systemet omhandler situationen pr. 1. januar 2008. |
| --- | --- |

k)

En gang hvert andet år indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om det anvendte system til Eurostat; navnlig en beskrivelse af undersøgelsen og dens omfang (antal overvågede forsyningsselskaber og deres samlede markedsandel m.v.) og de kriterier, der benyttes til at beregne de vægtede gennemsnitspriser samt de samlede forbrugsmængder for hvert forbrugsinterval. Den første meddelelse om systemet omhandler situationen pr. 1. januar 2008.

| l) | En gang om året indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om de væsentligste gennemsnitlige karakteristika og faktorer af betydning for de indberettede priser for hvert forbrugsinterval til Eurostat.
  Oplysningerne skal omfatte:






  — | gennemsnitlige belastningsfaktorer for de endelige forbrugere i industrien svarende til hvert forbrugsinterval beregnet på grundlag af den samlede leverede mængde og den gennemsnitlige maksimale efterspørgsel |
| --- | --- | --- |

l)

En gang om året indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om de væsentligste gennemsnitlige karakteristika og faktorer af betydning for de indberettede priser for hvert forbrugsinterval til Eurostat.

Oplysningerne skal omfatte:

—

gennemsnitlige belastningsfaktorer for de endelige forbrugere i industrien svarende til hvert forbrugsinterval beregnet på grundlag af den samlede leverede mængde og den gennemsnitlige maksimale efterspørgsel

| — | en beskrivelse af nedslag, der ydes for afbrydelige forsyninger |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af nedslag, der ydes for afbrydelige forsyninger

| — | en beskrivelse af faste takster, målerafgifter eller andre betalinger af relevans på nationalt niveau. |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af faste takster, målerafgifter eller andre betalinger af relevans på nationalt niveau.

| m) | En gang om året indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om takster og beregningsmetode samt en beskrivelse af de afgifter, der opkræves i forbindelse med salg af gas til de endelige forbrugere i industrien. Beskrivelsen skal indeholde enhver ikke-skattemæssig afgift til dækning af omkostninger til systemet og offentlig forsyningspligt.
  Beskrivelsen af skatter skal opdeles i tre klart adskilte dele:






  — | skatter, afgifter, ikke-skattemæssige afgifter, gebyrer og andre fiskale forpligtelser, der ikke anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien. Posterne under dette punkt opføres under de indberettede tal over prisniveauet »Priser ekskl. skatter og afgifter« |
| --- | --- | --- |

m)

En gang om året indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om takster og beregningsmetode samt en beskrivelse af de afgifter, der opkræves i forbindelse med salg af gas til de endelige forbrugere i industrien. Beskrivelsen skal indeholde enhver ikke-skattemæssig afgift til dækning af omkostninger til systemet og offentlig forsyningspligt.

Beskrivelsen af skatter skal opdeles i tre klart adskilte dele:

—

skatter, afgifter, ikke-skattemæssige afgifter, gebyrer og andre fiskale forpligtelser, der ikke anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien. Posterne under dette punkt opføres under de indberettede tal over prisniveauet »Priser ekskl. skatter og afgifter«

| — | skatter og afgifter, som anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien, og som ikke kan anses for refunderbare. Posterne under dette punkt opføres derfor under de indberettede tal over prisniveauet »Priser ekskl. moms og andre refunderbare afgifter« |
| --- | --- |

—

skatter og afgifter, som anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien, og som ikke kan anses for refunderbare. Posterne under dette punkt opføres derfor under de indberettede tal over prisniveauet »Priser ekskl. moms og andre refunderbare afgifter«

| — | merværdiafgift (moms) og andre refunderbare afgifter, som anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien. Posterne under dette punkt opføres under de indberettede tal over prisniveauet »Priser inkl. alle skatter, afgifter og moms«. |
| --- | --- |

—

merværdiafgift (moms) og andre refunderbare afgifter, som anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien. Posterne under dette punkt opføres under de indberettede tal over prisniveauet »Priser inkl. alle skatter, afgifter og moms«.

I det følgende gives en oversigt over forskellige gældende skatter, afgifter, ikke-skattemæssige afgifter, gebyrer og andre fiskale forpligtelser:

| — | moms |
| --- | --- |

—

moms

| — | koncessionsafgifter. Disse omfatter almindeligvis licenser og afgifter, der betales for at udnytte landområder og offentlig eller privat ejendom til net eller andre gasforsyningsanlæg |
| --- | --- |

—

koncessionsafgifter. Disse omfatter almindeligvis licenser og afgifter, der betales for at udnytte landområder og offentlig eller privat ejendom til net eller andre gasforsyningsanlæg

| — | miljøskatter eller afgifter. Disse har almindeligvis til formål at fremme vedvarende energikilder eller kombineret kraftvarme, eller pålægge afgifter for emissioner af CO2, SO2 eller andre stoffer, som bidrager til klimaændringer |
| --- | --- |

—

miljøskatter eller afgifter. Disse har almindeligvis til formål at fremme vedvarende energikilder eller kombineret kraftvarme, eller pålægge afgifter for emissioner af CO2, SO2 eller andre stoffer, som bidrager til klimaændringer

| — | andre skatter eller afgifter i forbindelse med energisektoren: offentlig forsyningspligt, gebyrer eller afgifter til finansiering af energitilsynsmyndigheder osv. |
| --- | --- |

—

andre skatter eller afgifter i forbindelse med energisektoren: offentlig forsyningspligt, gebyrer eller afgifter til finansiering af energitilsynsmyndigheder osv.

| — | andre skatter og afgifter uden forbindelse til energisektoren: nationale, regionale eller lokale forbrugsrelaterede energiafgifter, beskatning af gasdistribution osv. |
| --- | --- |

—

andre skatter og afgifter uden forbindelse til energisektoren: nationale, regionale eller lokale forbrugsrelaterede energiafgifter, beskatning af gasdistribution osv.

Skatter i form af indkomstskatter, ejendomsrelaterede skatter, olie til motorkøretøjer, vejafgifter, telekommunikations- og radiolicenser, reklame, licensafgifter, affaldsrelaterede afgifter osv. tages ikke i betragtning og er udelukket fra denne beskrivelse, fordi de givetvis er en del af driftsomkostningerne og også gælder andre erhvervsgrene eller aktiviteter.

| n) | I medlemsstater, hvor et enkelt selskab tegner sig for praktisk talt alt salg til industrien, kan oplysningerne indsendes af dette selskab. I medlemsstater med flere selskaber bør oplysningerne indberettes af et uafhængigt statistisk organ. |
| --- | --- |

n)

I medlemsstater, hvor et enkelt selskab tegner sig for praktisk talt alt salg til industrien, kan oplysningerne indsendes af dette selskab. I medlemsstater med flere selskaber bør oplysningerne indberettes af et uafhængigt statistisk organ.

---

(1)  Endelige forbrugere i industrien kan omfatte andre, ikke-bosiddende forbrugere.

---

BILAG II

ELPRISER

Elpriser til de endelige forbrugere i industrien (1) skal indsamles og sammenstilles efter følgende metode:

| a) | Der indberettes om de priser, som betales af de endelige forbrugere i industrien ved køb af elektricitet til eget brug. |
| --- | --- |

a)

Der indberettes om de priser, som betales af de endelige forbrugere i industrien ved køb af elektricitet til eget brug.

| b) | Der indberettes om alle industrielle anvendelser af elektricitet. |
| --- | --- |

b)

Der indberettes om alle industrielle anvendelser af elektricitet.

| c) | De registrerede priser skal baseres på et system med standardiserede forbrugsintervaller, der defineres ud fra det årlige elforbrug. |
| --- | --- |

c)

De registrerede priser skal baseres på et system med standardiserede forbrugsintervaller, der defineres ud fra det årlige elforbrug.

| d) | Priser indsamles to gange årligt ved begyndelsen af hver seksmånedersperiode (januar og juli), og de gælder de gennemsnitlige priser, som de endelige forbrugere i industrien har betalt for elektricitet i løbet af de foregående seks måneder. Den første indberetning af prisdata til Eurostat omhandler situationen pr. 1. januar 2008. |
| --- | --- |

d)

Priser indsamles to gange årligt ved begyndelsen af hver seksmånedersperiode (januar og juli), og de gælder de gennemsnitlige priser, som de endelige forbrugere i industrien har betalt for elektricitet i løbet af de foregående seks måneder. Den første indberetning af prisdata til Eurostat omhandler situationen pr. 1. januar 2008.

| e) | Priser udtrykkes i national valuta pr. kWh. |
| --- | --- |

e)

Priser udtrykkes i national valuta pr. kWh.

| f) | Prisen skal indeholde alle betalinger: netafgifter plus energiforbrug efter fradrag af eventuelle nedslag i prisen plus andre afgifter (f.eks. effektbetalinger, kommercialisering og målerafgift). Udgifter i forbindelse med den oprindelige tilslutning til nettet medregnes ikke. |
| --- | --- |

f)

Prisen skal indeholde alle betalinger: netafgifter plus energiforbrug efter fradrag af eventuelle nedslag i prisen plus andre afgifter (f.eks. effektbetalinger, kommercialisering og målerafgift). Udgifter i forbindelse med den oprindelige tilslutning til nettet medregnes ikke.

| g) | Priserne registreres som nationale gennemsnitspriser. |
| --- | --- |

g)

Priserne registreres som nationale gennemsnitspriser.

| h) | Medlemsstaterne udvikler og gennemfører omkostningseffektive procedurer for at sikre et repræsentativt datasystem baseret på følgende regler:






  — | Priserne er vægtede gennemsnitspriser, hvor de overvågede elforsyningsselskabers markedsandele benyttes som vægtningsfaktorer. Aritmetiske gennemsnitspriser angives kun, når vægtede værdier ikke kan beregnes. Under alle omstændigheder sikrer medlemsstaterne, at denne undersøgelse omfatter en repræsentativ andel af det nationale marked. |
| --- | --- | --- |

h)

Medlemsstaterne udvikler og gennemfører omkostningseffektive procedurer for at sikre et repræsentativt datasystem baseret på følgende regler:

—

Priserne er vægtede gennemsnitspriser, hvor de overvågede elforsyningsselskabers markedsandele benyttes som vægtningsfaktorer. Aritmetiske gennemsnitspriser angives kun, når vægtede værdier ikke kan beregnes. Under alle omstændigheder sikrer medlemsstaterne, at denne undersøgelse omfatter en repræsentativ andel af det nationale marked.

| — | Markedsandele bør fastlægges på grundlag af den mængde el, som elforsyningsselskaberne fakturerer de endelige forbrugere i industrien. Om muligt beregnes markedsandelene særskilt for hvert forbrugsinterval. Medlemsstaterne iagttager fortrolighedsreglerne i forbindelse med forvaltningen af de oplysninger, der benyttes til at beregne vægtede gennemsnitspriser. |
| --- | --- |

—

Markedsandele bør fastlægges på grundlag af den mængde el, som elforsyningsselskaberne fakturerer de endelige forbrugere i industrien. Om muligt beregnes markedsandelene særskilt for hvert forbrugsinterval. Medlemsstaterne iagttager fortrolighedsreglerne i forbindelse med forvaltningen af de oplysninger, der benyttes til at beregne vægtede gennemsnitspriser.

| — | For at den fortrolige karakter kan bevares, skal prisoplysningerne kun indberettes, når der i vedkommende medlemsstat eller region findes mindst tre endelige forbrugere i hver af de i punkt j) omhandlede kategorier. |
| --- | --- |

—

For at den fortrolige karakter kan bevares, skal prisoplysningerne kun indberettes, når der i vedkommende medlemsstat eller region findes mindst tre endelige forbrugere i hver af de i punkt j) omhandlede kategorier.

| i) | Der opgives tre prisniveauer:






  — | priser ekskl. skatter og afgifter |
| --- | --- | --- |

i)

Der opgives tre prisniveauer:

—

priser ekskl. skatter og afgifter

| — | priser ekskl. moms og andre refunderbare afgifter |
| --- | --- |

—

priser ekskl. moms og andre refunderbare afgifter

| — | priser inkl. alle skatter, afgifter og moms. |
| --- | --- |

—

priser inkl. alle skatter, afgifter og moms.

| j) | Elpriser overvåges for følgende kategorier af endelige forbrugere i industrien.







  Endelig forbruger i industrien | Årligt elforbrug (MWh) |
| --- | --- | --- |
| Laveste | Højeste |
| Interval IA | | < 20 |
| Interval IB | 20 | < 500 |
| Interval IC | 500 | < 2 000 |
| Interval ID | 2 000 | < 20 000 |
| Interval IE | 20 000 | < 70 000 |
| Interval IF | 70 000 | <= 150 000 |

j)

Elpriser overvåges for følgende kategorier af endelige forbrugere i industrien.

Endelig forbruger i industrien

Årligt elforbrug (MWh)

Laveste

Højeste

Interval IA

< 20

Interval IB

20

< 500

Interval IC

500

< 2 000

Interval ID

2 000

< 20 000

Interval IE

20 000

< 70 000

Interval IF

70 000

<= 150 000

| k) | En gang hvert andet år indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om det anvendte system til Eurostat; navnlig en beskrivelse af undersøgelsen og dens omfang (antal overvågede forsyningsselskaber og deres samlede markedsandel m.v.) og de kriterier, der benyttes til at beregne de vægtede gennemsnitspriser samt de samlede forbrugsmængder for hvert forbrugsinterval. Den første meddelelse om systemet omhandler situationen pr. 1. januar 2008. |
| --- | --- |

k)

En gang hvert andet år indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om det anvendte system til Eurostat; navnlig en beskrivelse af undersøgelsen og dens omfang (antal overvågede forsyningsselskaber og deres samlede markedsandel m.v.) og de kriterier, der benyttes til at beregne de vægtede gennemsnitspriser samt de samlede forbrugsmængder for hvert forbrugsinterval. Den første meddelelse om systemet omhandler situationen pr. 1. januar 2008.

| l) | En gang om året indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om de væsentligste gennemsnitlige karakteristika og faktorer af betydning for de indberettede priser for hvert forbrugsinterval til Eurostat.
  De indberettede oplysninger skal omfatte:






  — | gennemsnitlige belastningsfaktorer for de endelige forbrugere i industrien svarende til hvert forbrugsinterval beregnet på grundlag af den samlede leverede mængde og den gennemsnitlige maksimale efterspørgsel |
| --- | --- | --- |

l)

En gang om året indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om de væsentligste gennemsnitlige karakteristika og faktorer af betydning for de indberettede priser for hvert forbrugsinterval til Eurostat.

De indberettede oplysninger skal omfatte:

—

gennemsnitlige belastningsfaktorer for de endelige forbrugere i industrien svarende til hvert forbrugsinterval beregnet på grundlag af den samlede leverede mængde og den gennemsnitlige maksimale efterspørgsel

| — | en tabel med angivelse af spændingsgrænser for hvert land |
| --- | --- |

—

en tabel med angivelse af spændingsgrænser for hvert land

| — | en beskrivelse af faste takster, målerafgifter eller andre betalinger af relevans på nationalt niveau. |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af faste takster, målerafgifter eller andre betalinger af relevans på nationalt niveau.

| m) | En gang om året indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om takster og beregningsmetode samt en beskrivelse af de afgifter, der opkræves i forbindelse med salg af elektricitet til de endelige forbrugere i industrien. Beskrivelsen skal indeholde enhver ikke-skattemæssig afgift til dækning af omkostninger til systemet og offentlig forsyningspligt.
  Beskrivelsen af skatter skal opdeles i tre klart adskilte dele:






  — | skatter, afgifter, ikke-skattemæssige afgifter, gebyrer og andre fiskale forpligtelser, der ikke anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien. Posterne under dette punkt opføres under det indberettede tal over prisniveauet »Priser ekskl. skatter og afgifter« |
| --- | --- | --- |

m)

En gang om året indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar oplysninger om takster og beregningsmetode samt en beskrivelse af de afgifter, der opkræves i forbindelse med salg af elektricitet til de endelige forbrugere i industrien. Beskrivelsen skal indeholde enhver ikke-skattemæssig afgift til dækning af omkostninger til systemet og offentlig forsyningspligt.

Beskrivelsen af skatter skal opdeles i tre klart adskilte dele:

—

skatter, afgifter, ikke-skattemæssige afgifter, gebyrer og andre fiskale forpligtelser, der ikke anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien. Posterne under dette punkt opføres under det indberettede tal over prisniveauet »Priser ekskl. skatter og afgifter«

| — | skatter og afgifter, som anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien, og som anses for ikke-refunderbare. Posterne under dette punkt opføres under de indberettede tal over prisniveauet »Priser ekskl. moms og andre refunderbare afgifter« |
| --- | --- |

—

skatter og afgifter, som anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien, og som anses for ikke-refunderbare. Posterne under dette punkt opføres under de indberettede tal over prisniveauet »Priser ekskl. moms og andre refunderbare afgifter«

| — | merværdiafgift (moms) og andre refunderbare afgifter, som anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien. Posterne under dette punkt opføres under de indberettede tal over prisniveauet »Priser inkl. alle skatter, afgifter og moms«. |
| --- | --- |

—

merværdiafgift (moms) og andre refunderbare afgifter, som anføres på fakturaerne til de endelige forbrugere i industrien. Posterne under dette punkt opføres under de indberettede tal over prisniveauet »Priser inkl. alle skatter, afgifter og moms«.

I det følgende gives en oversigt over forskellige skatter, afgifter, ikke-skattemæssige afgifter, gebyrer og andre fiskale forpligtelser, som kan være gældende:

| — | moms |
| --- | --- |

—

moms

| — | koncessionsafgifter. Disse omfatter almindeligvis licenser og afgifter, der betales for at udnytte landområder og offentlig eller privat ejendom til net eller andre elforsyningsanlæg |
| --- | --- |

—

koncessionsafgifter. Disse omfatter almindeligvis licenser og afgifter, der betales for at udnytte landområder og offentlig eller privat ejendom til net eller andre elforsyningsanlæg

| — | miljøskatter eller afgifter. Disse har almindeligvis til formål at fremme vedvarende energikilder eller kombineret kraftvarme, eller pålægge afgifter for emissioner af CO2, SO2 eller andre stoffer, som bidrager til klimaændringer |
| --- | --- |

—

miljøskatter eller afgifter. Disse har almindeligvis til formål at fremme vedvarende energikilder eller kombineret kraftvarme, eller pålægge afgifter for emissioner af CO2, SO2 eller andre stoffer, som bidrager til klimaændringer

| — | kerneenergi- og andre inspektionsskatter: afgifter vedrørende nedlukning af nukleare anlæg, inspektion og afgifter for nukleare anlæg osv. |
| --- | --- |

—

kerneenergi- og andre inspektionsskatter: afgifter vedrørende nedlukning af nukleare anlæg, inspektion og afgifter for nukleare anlæg osv.

| — | andre skatter eller afgifter i forbindelse med energisektoren: offentlig forsyningspligt, gebyrer eller afgifter til finansiering af energitilsynsmyndigheder osv. |
| --- | --- |

—

andre skatter eller afgifter i forbindelse med energisektoren: offentlig forsyningspligt, gebyrer eller afgifter til finansiering af energitilsynsmyndigheder osv.

| — | andre skatter og afgifter uden forbindelse til energisektoren: nationale, regionale eller lokale forbrugsrelaterede energiafgifter, beskatning af eldistribution osv. |
| --- | --- |

—

andre skatter og afgifter uden forbindelse til energisektoren: nationale, regionale eller lokale forbrugsrelaterede energiafgifter, beskatning af eldistribution osv.

Skatter i form af indkomstskatter, ejendomsrelaterede skatter, punktafgifter på olieprodukter og brændsler, der ikke benyttes til elproduktion, olie til motorkøretøjer, vejafgifter, telekommunikations- og radiolicenser, reklame, licensafgifter, affaldsrelaterede afgifter osv. tages ikke i betragtning og er udelukket fra denne beskrivelse, fordi de givetvis er en del af driftsomkostningerne og også gælder andre erhvervsgrene eller aktiviteter.

| n) | En gang om året indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar en opdeling af elpriserne i deres væsentligste dele til Eurostat. Opdelingen af elpriser i deres væsentligste dele foretages efter følgende metode:
  Den samlede pris pr. forbrugsinterval kan betragtes som den globale sum af »netpriser«, »energi- og forsyningspriser« (dvs. fra produktion til markedsføring med undtagelse af nettet) og alle skatter og afgifter på følgende måde:






  — | »Netprisen« er forholdet mellem indtægterne fra transmissions- og distributionstakster og (hvis det er muligt) den tilsvarende mængde målt i kWh pr. forbrugsinterval. Findes der ikke oplysninger om mængden i kWh opdelt på intervaller, forelægges der skøn over disse. |
| --- | --- | --- |

n)

En gang om året indberettes der sammen med prisrapporteringen for januar en opdeling af elpriserne i deres væsentligste dele til Eurostat. Opdelingen af elpriser i deres væsentligste dele foretages efter følgende metode:

Den samlede pris pr. forbrugsinterval kan betragtes som den globale sum af »netpriser«, »energi- og forsyningspriser« (dvs. fra produktion til markedsføring med undtagelse af nettet) og alle skatter og afgifter på følgende måde:

—

»Netprisen« er forholdet mellem indtægterne fra transmissions- og distributionstakster og (hvis det er muligt) den tilsvarende mængde målt i kWh pr. forbrugsinterval. Findes der ikke oplysninger om mængden i kWh opdelt på intervaller, forelægges der skøn over disse.

| — | »Energi- og forsyningsprisen« er den samlede pris minus »netprisen« og minus alle skatter og afgifter. |
| --- | --- |

—

»Energi- og forsyningsprisen« er den samlede pris minus »netprisen« og minus alle skatter og afgifter.

| — | Skatter og afgifter. Denne del opdeles yderligere i:






  — | skatter og afgifter på »netpriser« |
| --- | --- | --- |

—

Skatter og afgifter. Denne del opdeles yderligere i:

—

skatter og afgifter på »netpriser«

| — | skatter og afgifter på »energi- og forsyningspriser« |
| --- | --- |

—

skatter og afgifter på »energi- og forsyningspriser«

| — | moms og andre refunderbare afgifter. |
| --- | --- |

—

moms og andre refunderbare afgifter.

Bemærk: Angives komplementære tjenester særskilt, kan de opføres under en af de to hoveddele på følgende måde:

| — | »Netprisen« omfatter følgende omkostninger: transmissions- og distributionstakster, transmissions- og distributionstab, netomkostninger, eftersalgsservice, systemserviceomkostninger og målerafgift. |
| --- | --- |

—

»Netprisen« omfatter følgende omkostninger: transmissions- og distributionstakster, transmissions- og distributionstab, netomkostninger, eftersalgsservice, systemserviceomkostninger og målerafgift.

| — | »Energi- og forsyningsprisen« omfatter følgende omkostninger: produktion, lagring, balanceenergi, omkostninger ved energileverancer, kundeservice, eftersalgsstyring, måleraflæsning, og andre forsyningsomkostninger. |
| --- | --- |

—

»Energi- og forsyningsprisen« omfatter følgende omkostninger: produktion, lagring, balanceenergi, omkostninger ved energileverancer, kundeservice, eftersalgsstyring, måleraflæsning, og andre forsyningsomkostninger.

| — | Andre specifikke omkostninger. Denne post repræsenterer omkostninger, som ikke er netomkostninger, energi og forsyningsomkostninger eller skatter. I givet fald indberettes sådanne omkostninger særskilt. |
| --- | --- |

—

Andre specifikke omkostninger. Denne post repræsenterer omkostninger, som ikke er netomkostninger, energi og forsyningsomkostninger eller skatter. I givet fald indberettes sådanne omkostninger særskilt.

| n) | I medlemsstater, hvor et enkelt selskab tegner sig for praktisk talt alt salg til industrien, kan oplysningerne indsendes af dette selskab. I medlemsstater med flere selskaber bør oplysningerne indberettes af et uafhængigt statistisk organ. |
| --- | --- |

n)

I medlemsstater, hvor et enkelt selskab tegner sig for praktisk talt alt salg til industrien, kan oplysningerne indsendes af dette selskab. I medlemsstater med flere selskaber bør oplysningerne indberettes af et uafhængigt statistisk organ.

---

(1)  Endelige forbrugere i industrien kan omfatte andre, ikke-bosiddende forbrugere.

---

BILAG III

DEL A

Ophævet direktiv med oversigt over ændringer

(jf. artikel 10)

| Rådets direktiv 90/377/EØF
  (EFT L 185 af 17.7.1990, s. 16) | |
| --- | --- |
| Kommissionens direktiv 93/87/EØF
  (EFT L 277 af 10.11.1993, s. 32) | |
| Bilag I til tiltrædelsesakten af 1994
  (EFT C 241 af 29.8.1994, s. 21) | |
| Nr. 12, punkt A, nr. 3. litra a) og b), i bilag II til tiltrædelsesakten af 2003
  (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003
  (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1) | Bilag I, udelukkende nr. 3 |
| Rådets direktiv 2006/108/EF
  (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 414) | Udelukkende for så vidt angår omtalen af direktiv 90/377/EØF i artikel 1 og bilag I, nr. 1, litra a) og b) |
| Kommissionens afgørelse 2007/394/EF
  (EUT L 148 af 9.6.2007, s. 11) | |

Rådets direktiv 90/377/EØF

(EFT L 185 af 17.7.1990, s. 16)

Kommissionens direktiv 93/87/EØF

(EFT L 277 af 10.11.1993, s. 32)

Bilag I til tiltrædelsesakten af 1994

(EFT C 241 af 29.8.1994, s. 21)

Nr. 12, punkt A, nr. 3. litra a) og b), i bilag II til tiltrædelsesakten af 2003

(EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003

(EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1)

Bilag I, udelukkende nr. 3

Rådets direktiv 2006/108/EF

(EUT L 363 af 20.12.2006, s. 414)

Udelukkende for så vidt angår omtalen af direktiv 90/377/EØF i artikel 1 og bilag I, nr. 1, litra a) og b)

Kommissionens afgørelse 2007/394/EF

(EUT L 148 af 9.6.2007, s. 11)

DEL B

Liste over frister for gennemførelse i national ret

(jf. artikel 10)

| Direktiv | Gennemførelsesfrist |
| --- | --- |
| 90/377/EØF | 30. juli 1991 |
| 93/87/EØF | — |
| 2006/108/EF | 1. januar 2007 |

Direktiv

Gennemførelsesfrist

90/377/EØF

30. juli 1991

93/87/EØF

—

2006/108/EF

1. januar 2007

---

BILAG IV

Sammenligningstabel

| Direktiv 90/377/EØF | Nærværende direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2, stk. 1, første punktum | Artikel 2, stk. 1, første afsnit |
| Artikel 2, stk. 1, andet punktum | Artikel 2, stk. 1, andet afsnit |
| Artikel 2, stk. 2 | Artikel 2, stk. 2 |
| Artikel 2, stk. 3, første punktum | Artikel 2, stk. 3, første afsnit |
| Artikel 2, stk. 3, andet punktum | — |
| Artikel 2, stk. 3, tredje punktum | Artikel 2, stk. 3, andet afsnit |
| Artikel 3 til 5 | Artikel 3 til 5 |
| Artikel 6, første punktum | Artikel 6, stk.1, første punktum |
| — | Artikel 6, stk.1, andet punktum |
| Artikel 6, andet punktum | Artikel 6, stk. 2 |
| Artikel 7, stk. 1 og 2 | Artikel 7 |
| Artikel 7, stk. 3 | — |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Artikel 9, stk. 1 | — |
| Artikel 9, stk. 2, første punktum | Artikel 9, stk. 1 |
| Artikel 9, stk. 2, andet punktum | Artikel 9, stk. 2 |
| — | Artikel 10 og 11 |
| Artikel 10 | Artikel 12 |
| Bilag I og II | Bilag I og II |
| — | Bilag III |
| — | Bilag IV |

Direktiv 90/377/EØF

Nærværende direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2, stk. 1, første punktum

Artikel 2, stk. 1, første afsnit

Artikel 2, stk. 1, andet punktum

Artikel 2, stk. 1, andet afsnit

Artikel 2, stk. 2

Artikel 2, stk. 2

Artikel 2, stk. 3, første punktum

Artikel 2, stk. 3, første afsnit

Artikel 2, stk. 3, andet punktum

—

Artikel 2, stk. 3, tredje punktum

Artikel 2, stk. 3, andet afsnit

Artikel 3 til 5

Artikel 3 til 5

Artikel 6, første punktum

Artikel 6, stk.1, første punktum

—

Artikel 6, stk.1, andet punktum

Artikel 6, andet punktum

Artikel 6, stk. 2

Artikel 7, stk. 1 og 2

Artikel 7

Artikel 7, stk. 3

—

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9, stk. 1

—

Artikel 9, stk. 2, første punktum

Artikel 9, stk. 1

Artikel 9, stk. 2, andet punktum

Artikel 9, stk. 2

—

Artikel 10 og 11

Artikel 10

Artikel 12

Bilag I og II

Bilag I og II

—

Bilag III

—

Bilag IV

---

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER VEDTAGET AF EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET I HENHOLD TIL DEN FÆLLES BESLUTNINGSPROCEDURE

| 7.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/20

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 1098/2008/EF

af 22. oktober 2008

om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 137, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Union og dens medlemsstater er stærkt engagerede i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Union og dens medlemsstater er stærkt engagerede i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.

| (2) | Amsterdam-traktaten føjede i 1997 nye bestemmelser om bekæmpelse af social udstødelse til de eksisterende indsatsområder, der falder ind under EF-traktatens bestemmelser om social- og arbejdsmarkedspolitikken, jf. navnlig artikel 136 og 137, og der blev indført et nyt retsgrundlag for et nyt politisk engagement på dette område. |
| --- | --- |

(2)

Amsterdam-traktaten føjede i 1997 nye bestemmelser om bekæmpelse af social udstødelse til de eksisterende indsatsområder, der falder ind under EF-traktatens bestemmelser om social- og arbejdsmarkedspolitikken, jf. navnlig artikel 136 og 137, og der blev indført et nyt retsgrundlag for et nyt politisk engagement på dette område.

| (3) | På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 erkendtes det, at omfanget af fattigdom og social udstødelse var uacceptabelt. Det blev derfor fundet væsentligt at skabe et mere rummeligt EU som led i bestræbelserne på at opfylde Unionens tiårige strategiske mål om økonomisk vækst, flere og bedre job og større social samhørighed. |
| --- | --- |

(3)

På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 erkendtes det, at omfanget af fattigdom og social udstødelse var uacceptabelt. Det blev derfor fundet væsentligt at skabe et mere rummeligt EU som led i bestræbelserne på at opfylde Unionens tiårige strategiske mål om økonomisk vækst, flere og bedre job og større social samhørighed.

| (4) | Det Europæiske Råd i Lissabon opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre »en markant indsats for at få udryddet fattigdommen« inden 2010. På dette møde i Det Europæiske Råd blev man derfor enige om at indføre en åben koordinationsmetode på dette område. |
| --- | --- |

(4)

Det Europæiske Råd i Lissabon opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre »en markant indsats for at få udryddet fattigdommen« inden 2010. På dette møde i Det Europæiske Råd blev man derfor enige om at indføre en åben koordinationsmetode på dette område.

| (5) | Den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration har lige fra starten været et vigtigt redskab til at styrke dette politiske engagement og gøre EU bedre til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre den sociale samhørighed i Europa. |
| --- | --- |

(5)

Den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration har lige fra starten været et vigtigt redskab til at styrke dette politiske engagement og gøre EU bedre til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre den sociale samhørighed i Europa.

| (6) | Den åbne koordinationsmetode er med til at fremme gensidig læring og har øget bevidstheden om den flerdimensionale karakter af udstødelse og fattigdom. Den åbne koordinationsmetode skaber således de rette betingelser for større virkninger i marken og gør den betydning, som EU tillægger sociale værdier, mere synlig for EU’s borgere. |
| --- | --- |

(6)

Den åbne koordinationsmetode er med til at fremme gensidig læring og har øget bevidstheden om den flerdimensionale karakter af udstødelse og fattigdom. Den åbne koordinationsmetode skaber således de rette betingelser for større virkninger i marken og gør den betydning, som EU tillægger sociale værdier, mere synlig for EU’s borgere.

| (7) | Til trods for disse landvindinger lider store dele af befolkningen fortsat afsavn, har begrænset og ulige adgang til ydelser eller bliver udstødt af samfundet. I den fælles rapport om social sikring og social integration 2008 understreges det, at 78 millioner mennesker i EU befinder sig i konstant fattigdomsrisiko, og at 19 mio. af disse er børn. Kønsskævheden ligger på ca. to procentpoint. |
| --- | --- |

(7)

Til trods for disse landvindinger lider store dele af befolkningen fortsat afsavn, har begrænset og ulige adgang til ydelser eller bliver udstødt af samfundet. I den fælles rapport om social sikring og social integration 2008 understreges det, at 78 millioner mennesker i EU befinder sig i konstant fattigdomsrisiko, og at 19 mio. af disse er børn. Kønsskævheden ligger på ca. to procentpoint.

| (8) | Der er desuden stadig større problemer med ulige fordeling af rigdommen og dyb fattigdom i EU. |
| --- | --- |

(8)

Der er desuden stadig større problemer med ulige fordeling af rigdommen og dyb fattigdom i EU.

| (9) | Med henblik på at skabe social og økonomisk samhørighed bør der gives støtte til ugunstigt stillede regioner, områder med permanente strukturulemper, regionerne i den yderste periferi, visse øer og ømedlemsstater og områder, der har været berørt af den seneste tids afindustrialisering eller industrielle omstilling. |
| --- | --- |

(9)

Med henblik på at skabe social og økonomisk samhørighed bør der gives støtte til ugunstigt stillede regioner, områder med permanente strukturulemper, regionerne i den yderste periferi, visse øer og ømedlemsstater og områder, der har været berørt af den seneste tids afindustrialisering eller industrielle omstilling.

| (10) | Social udstødelse skader borgernes trivsel og forhindrer dem i at udtrykke sig og deltage i samfundet. Dette aspekt bør derfor gøres tilstrækkeligt synligt i det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (i det følgende benævnt »det europæiske år«). |
| --- | --- |

(10)

Social udstødelse skader borgernes trivsel og forhindrer dem i at udtrykke sig og deltage i samfundet. Dette aspekt bør derfor gøres tilstrækkeligt synligt i det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (i det følgende benævnt »det europæiske år«).

| (11) | Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 15. november 2007 om status over den sociale virkelighed, at fremme af den sociale samhørighed og udryddelse af fattigdom og social udstødelse bør blive en politisk prioritering for EU. |
| --- | --- |

(11)

Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 15. november 2007 om status over den sociale virkelighed, at fremme af den sociale samhørighed og udryddelse af fattigdom og social udstødelse bør blive en politisk prioritering for EU.

| (12) | Bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse må ske såvel internt i som uden for EU i overensstemmelse med FN’s millenniumudviklingsmål, som EU og medlemsstaterne har tilsluttet sig. |
| --- | --- |

(12)

Bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse må ske såvel internt i som uden for EU i overensstemmelse med FN’s millenniumudviklingsmål, som EU og medlemsstaterne har tilsluttet sig.

| (13) | Problemet med fattigdom og social udstødelse er baseret på brede, sammensatte og flerdimensionale fænomener. De hænger sammen med en lang række faktorer, såsom indkomst og levestandard, behovet for uddannelse og anstændige beskæftigelsesmuligheder, en effektiv social sikring, bolig, adgang til sundhedsydelser af god kvalitet og andre ydelser samt aktivt medborgerskab. Berørte parter inden for alle de relevante politikområder bør derfor inddrages. |
| --- | --- |

(13)

Problemet med fattigdom og social udstødelse er baseret på brede, sammensatte og flerdimensionale fænomener. De hænger sammen med en lang række faktorer, såsom indkomst og levestandard, behovet for uddannelse og anstændige beskæftigelsesmuligheder, en effektiv social sikring, bolig, adgang til sundhedsydelser af god kvalitet og andre ydelser samt aktivt medborgerskab. Berørte parter inden for alle de relevante politikområder bør derfor inddrages.

| (14) | For at kunne forebygge og bekæmpe fattigdom er der derfor behov for flerdimensionale politikker på nationalt, regionalt og lokalt plan, der fastholder en balance mellem den økonomiske og den sociale politik og målrettede strategier for grupper eller personer i særligt sårbare situationer. Det europæiske år kan bidrage til at fremme sådanne flerdimensionale politikker samt videreudviklingen af relevante indikatorer. |
| --- | --- |

(14)

For at kunne forebygge og bekæmpe fattigdom er der derfor behov for flerdimensionale politikker på nationalt, regionalt og lokalt plan, der fastholder en balance mellem den økonomiske og den sociale politik og målrettede strategier for grupper eller personer i særligt sårbare situationer. Det europæiske år kan bidrage til at fremme sådanne flerdimensionale politikker samt videreudviklingen af relevante indikatorer.

| (15) | Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2005-2010, der supplerer og støtter Lissabon-strategien, spiller en vigtig rolle, idet den fremmer den sociale dimension af økonomisk vækst og borgernes aktive deltagelse i samfundslivet og i arbejdsmarkedet. En af prioriteringerne i forbindelse med den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden er at fremme lige muligheder for alle som løftestang for solidaritet på tværs af sociale og generationsmæssige skel og skabelse af et mere rummeligt samfund. |
| --- | --- |

(15)

Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2005-2010, der supplerer og støtter Lissabon-strategien, spiller en vigtig rolle, idet den fremmer den sociale dimension af økonomisk vækst og borgernes aktive deltagelse i samfundslivet og i arbejdsmarkedet. En af prioriteringerne i forbindelse med den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden er at fremme lige muligheder for alle som løftestang for solidaritet på tværs af sociale og generationsmæssige skel og skabelse af et mere rummeligt samfund.

| (16) | I deres nationale handlingsplaner for social integration fremhæver en række medlemsstater den store risiko for fattigdom og/eller social udstødelse i bestemte befolkningsgrupper, herunder børn, unge, der går tidligt ud af skolen, eneforsørgere, store familier med kun én indkomst, unge, navnlig yngre kvinder, ældre, migranter og etniske minoriteter, handicappede og deres plejere, hjemløse, ledige og især langtidsledige, indsatte, voldsramte kvinder og børn samt stofmisbrugere. National politik, der tager sigte på de mest udsatte grupper, kunne spille en væsentlig rolle for bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse. |
| --- | --- |

(16)

I deres nationale handlingsplaner for social integration fremhæver en række medlemsstater den store risiko for fattigdom og/eller social udstødelse i bestemte befolkningsgrupper, herunder børn, unge, der går tidligt ud af skolen, eneforsørgere, store familier med kun én indkomst, unge, navnlig yngre kvinder, ældre, migranter og etniske minoriteter, handicappede og deres plejere, hjemløse, ledige og især langtidsledige, indsatte, voldsramte kvinder og børn samt stofmisbrugere. National politik, der tager sigte på de mest udsatte grupper, kunne spille en væsentlig rolle for bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.

| (17) | Anstændig beskæftigelse kan i væsentlig grad reducere risikoen for fattigdom for den enkelte. Beskæftigelse er imidlertid ikke i sig selv altid en tilstrækkelig forudsætning for at hjælpe mennesker ud af fattigdom, og risikoen for fattigdom bliver ved med at være forholdsvis stor også blandt dem, der er kommet i arbejde. Fattigdom blandt erhvervsaktive er forbundet med lav løn, det kønsbestemte løngab, ringe kvalifikationer, begrænsede erhvervsuddannelsestilbud og muligheder for at forene arbejde og familieliv samt usikre ansættelses- og arbejdsforhold, men også med vanskelige forhold i husstanden. For at hjælpe den enkelte ud af fattigdom er et godt arbejde og social og økonomisk bistand således meget vigtige faktorer. |
| --- | --- |

(17)

Anstændig beskæftigelse kan i væsentlig grad reducere risikoen for fattigdom for den enkelte. Beskæftigelse er imidlertid ikke i sig selv altid en tilstrækkelig forudsætning for at hjælpe mennesker ud af fattigdom, og risikoen for fattigdom bliver ved med at være forholdsvis stor også blandt dem, der er kommet i arbejde. Fattigdom blandt erhvervsaktive er forbundet med lav løn, det kønsbestemte løngab, ringe kvalifikationer, begrænsede erhvervsuddannelsestilbud og muligheder for at forene arbejde og familieliv samt usikre ansættelses- og arbejdsforhold, men også med vanskelige forhold i husstanden. For at hjælpe den enkelte ud af fattigdom er et godt arbejde og social og økonomisk bistand således meget vigtige faktorer.

| (18) | Manglende grundlæggende færdigheder og kvalifikationer, der er tilpasset de forskellige behov på arbejdsmarkedet er også en stor hindring for integration i samfundet. Der er i stigende grad fare for, at der opstår nye kløfter i samfundet mellem dem, der har adgang til livslang læring og dermed kan øge deres beskæftigelses- og tilpasningsevne, udvikle sig på det personlige plan og blive aktive medborgere, og dem, der forbliver udstødt og udsættes for forskellige former for forskelsbehandling. De, der ikke har de fornødne kvalifikationer, har vanskeligere ved at komme ud på arbejdsmarkedet og finde et kvalitetsjob; der er større sandsynlighed for, at de er uden arbejde i lange perioder, og, hvis de arbejder, er der større sandsynlighed for, at det er til en lav løn. |
| --- | --- |

(18)

Manglende grundlæggende færdigheder og kvalifikationer, der er tilpasset de forskellige behov på arbejdsmarkedet er også en stor hindring for integration i samfundet. Der er i stigende grad fare for, at der opstår nye kløfter i samfundet mellem dem, der har adgang til livslang læring og dermed kan øge deres beskæftigelses- og tilpasningsevne, udvikle sig på det personlige plan og blive aktive medborgere, og dem, der forbliver udstødt og udsættes for forskellige former for forskelsbehandling. De, der ikke har de fornødne kvalifikationer, har vanskeligere ved at komme ud på arbejdsmarkedet og finde et kvalitetsjob; der er større sandsynlighed for, at de er uden arbejde i lange perioder, og, hvis de arbejder, er der større sandsynlighed for, at det er til en lav løn.

| (19) | Adgang til informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og evne til at anvende ikt bliver i stadig højere grad en forudsætning for integration. I en ministererklæring, der blev vedtaget den 11. juni 2006 i Riga, slås der til lyd for et informationssamfund for alle. |
| --- | --- |

(19)

Adgang til informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og evne til at anvende ikt bliver i stadig højere grad en forudsætning for integration. I en ministererklæring, der blev vedtaget den 11. juni 2006 i Riga, slås der til lyd for et informationssamfund for alle.

| (20) | Hvis Fællesskabets foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse skal slå igennem, er den brede befolknings og den politiske opbakning af afgørende betydning. Endvidere vil en effektiv gennemførelse af EU’s lovgivning om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling også støtte målene for det europæiske år. Det europæiske år bør derfor fungere som katalysator for bevidstgørelse, ekstra impulser og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder og de internationale organisationer, der deltager i bekæmpelsen af fattigdom. Det bør bidrage til at fokusere den politiske opmærksomhed og mobilisere alle berørte parter for at fremme og styrke den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration og fremme yderligere foranstaltninger og initiativer på dette område på fællesskabsplan og nationalt plan i samarbejde med de personer, der er berørt af fattigdom, og deres repræsentanter. |
| --- | --- |

(20)

Hvis Fællesskabets foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse skal slå igennem, er den brede befolknings og den politiske opbakning af afgørende betydning. Endvidere vil en effektiv gennemførelse af EU’s lovgivning om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling også støtte målene for det europæiske år. Det europæiske år bør derfor fungere som katalysator for bevidstgørelse, ekstra impulser og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder og de internationale organisationer, der deltager i bekæmpelsen af fattigdom. Det bør bidrage til at fokusere den politiske opmærksomhed og mobilisere alle berørte parter for at fremme og styrke den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration og fremme yderligere foranstaltninger og initiativer på dette område på fællesskabsplan og nationalt plan i samarbejde med de personer, der er berørt af fattigdom, og deres repræsentanter.

| (21) | Det europæiske år bør fremme politikker for aktiv integration med henblik på at forhindre fattigdom og social udstødelse og bidrage til at fremme bedste praksis på dette område inden for det åbne koordinationsområde. |
| --- | --- |

(21)

Det europæiske år bør fremme politikker for aktiv integration med henblik på at forhindre fattigdom og social udstødelse og bidrage til at fremme bedste praksis på dette område inden for det åbne koordinationsområde.

| (22) | Den forskelligartede udvikling på nationalt plan samt de forskellige nationale socioøkonomiske og kulturelle forhold og prioriteringer gør det nødvendigt at decentralisere og gennemføre en betydelig del af aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år på nationalt plan, hvilket bør ske via en ordning med indirekte centraliseret forvaltning efter procedurerne i artikel 54, stk. 2, litra c), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) og i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget gennemførelsesbestemmelserne hertil (5). |
| --- | --- |

(22)

Den forskelligartede udvikling på nationalt plan samt de forskellige nationale socioøkonomiske og kulturelle forhold og prioriteringer gør det nødvendigt at decentralisere og gennemføre en betydelig del af aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år på nationalt plan, hvilket bør ske via en ordning med indirekte centraliseret forvaltning efter procedurerne i artikel 54, stk. 2, litra c), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) og i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget gennemførelsesbestemmelserne hertil (5).

| (23) | Fastlæggelsen af politikprioriteringer på nationalt plan bør imidlertid overvåges af Kommissionen med henblik på at sikre sammenhæng med de strategiske mål, der er fastlagt for det europæiske år, og i sidste ende med de fælles mål, der er fastlagt for den åbne koordinationsmetode. |
| --- | --- |

(23)

Fastlæggelsen af politikprioriteringer på nationalt plan bør imidlertid overvåges af Kommissionen med henblik på at sikre sammenhæng med de strategiske mål, der er fastlagt for det europæiske år, og i sidste ende med de fælles mål, der er fastlagt for den åbne koordinationsmetode.

| (24) | Der kræves en effektiv koordinering af alle parter på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan for at sikre et vellykket europæisk år. Lokale og regionale parter har en særlig rolle at spille med henblik på at varetage de fattiges og de socialt udstødtes interesser. |
| --- | --- |

(24)

Der kræves en effektiv koordinering af alle parter på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan for at sikre et vellykket europæisk år. Lokale og regionale parter har en særlig rolle at spille med henblik på at varetage de fattiges og de socialt udstødtes interesser.

| (25) | Det europæiske år bør være åbent for deltagelse af lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejde (EØS), i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen herom, de kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, Vestbalkanlandene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i deres respektive aftaler, og de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, i overensstemmelse med bestemmelserne i strategidokumentet fra maj 2004 og handlingsplanerne for hvert enkelt land. |
| --- | --- |

(25)

Det europæiske år bør være åbent for deltagelse af lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejde (EØS), i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen herom, de kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, Vestbalkanlandene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i deres respektive aftaler, og de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, i overensstemmelse med bestemmelserne i strategidokumentet fra maj 2004 og handlingsplanerne for hvert enkelt land.

| (26) | Det europæiske år kan bidrage til en bedre koordinering af eksisterende EU-programmer og -initiativer til bekæmpelse af fattigdom og udstødelse på fællesskabsplan, herunder den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration. |
| --- | --- |

(26)

Det europæiske år kan bidrage til en bedre koordinering af eksisterende EU-programmer og -initiativer til bekæmpelse af fattigdom og udstødelse på fællesskabsplan, herunder den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration.

| (27) | Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet i forhold til andre fællesskabsforanstaltninger, navnlig Progress-programmet, strukturfondene og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), foranstaltningerne til bekæmpelse af forskelsbehandling og fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder og grundlæggende rettigheder samt foranstaltningerne på områderne uddannelse, kultur og interkulturel dialog, unge, medborgerskab, indvandring og asyl samt forskning. |
| --- | --- |

(27)

Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet i forhold til andre fællesskabsforanstaltninger, navnlig Progress-programmet, strukturfondene og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), foranstaltningerne til bekæmpelse af forskelsbehandling og fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder og grundlæggende rettigheder samt foranstaltningerne på områderne uddannelse, kultur og interkulturel dialog, unge, medborgerskab, indvandring og asyl samt forskning.

| (28) | Det europæiske år bør baseres på bedste praksis, der bygger på erfaringerne fra de tidligere europæiske år, herunder det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) og det europæiske år for interkulturel dialog (2008). |
| --- | --- |

(28)

Det europæiske år bør baseres på bedste praksis, der bygger på erfaringerne fra de tidligere europæiske år, herunder det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) og det europæiske år for interkulturel dialog (2008).

| (29) | Denne afgørelse fastlægger for hele programmets varighed den finansielle ramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6). |
| --- | --- |

(29)

Denne afgørelse fastlægger for hele programmets varighed den finansielle ramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6).

| (30) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7). |
| --- | --- |

(30)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7).

| (31) | Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, bl.a. på grund af behovet for multilaterale partnerskaber og for tværnational informationsudveksling og udbredelse af god praksis i hele Fællesskabet, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(31)

Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, bl.a. på grund af behovet for multilaterale partnerskaber og for tværnational informationsudveksling og udbredelse af god praksis i hele Fællesskabet, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det europæiske år

Med henblik på at støtte Fællesskabets indsats for at bekæmpe social udstødelse udnævnes 2010 til »det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse« (i det følgende benævnt »det europæiske år«).

Artikel 2

Mål og vejledende principper

1.   Målene og de vejledende principper for det europæiske år er:

| a) | Anerkendelse af rettigheder — Anerkendelse af fattiges og socialt udstødtes grundlæggende ret til at leve værdigt og deltage fuldt ud i samfundslivet. Det europæiske år vil gøre borgerne mere bevidste omkring den situation, som fattige, navnlig grupper eller personer i sårbare situationer, befinder sig i, og det vil bidrage til at fremme deres effektive adgang til sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder samt til tilstrækkelige ressourcer og tjenesteydelser af høj kvalitet. Det europæiske år vil også bidrage til bekæmpelse af stereotyper og stigmatisering. |
| --- | --- |

a)

Anerkendelse af rettigheder — Anerkendelse af fattiges og socialt udstødtes grundlæggende ret til at leve værdigt og deltage fuldt ud i samfundslivet. Det europæiske år vil gøre borgerne mere bevidste omkring den situation, som fattige, navnlig grupper eller personer i sårbare situationer, befinder sig i, og det vil bidrage til at fremme deres effektive adgang til sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder samt til tilstrækkelige ressourcer og tjenesteydelser af høj kvalitet. Det europæiske år vil også bidrage til bekæmpelse af stereotyper og stigmatisering.

| b) | Fælles ansvar og deltagelse — Forbedring af offentlighedens engagement i politikker og foranstaltninger for social integration ved at understrege både det kollektive og det individuelle ansvar i forbindelse med bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og vigtigheden af at befordre og støtte frivillige aktiviteter. Det europæiske år vil fremme inddragelsen af alle offentlige og private aktører, bl.a. gennem proaktive partnerskaber. Det vil fremme bevidstgørelse og engagement og gøre det muligt for alle borgere og navnlig personer, der har direkte eller indirekte kendskab til fattigdom, at medvirke hertil. |
| --- | --- |

b)

Fælles ansvar og deltagelse — Forbedring af offentlighedens engagement i politikker og foranstaltninger for social integration ved at understrege både det kollektive og det individuelle ansvar i forbindelse med bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og vigtigheden af at befordre og støtte frivillige aktiviteter. Det europæiske år vil fremme inddragelsen af alle offentlige og private aktører, bl.a. gennem proaktive partnerskaber. Det vil fremme bevidstgørelse og engagement og gøre det muligt for alle borgere og navnlig personer, der har direkte eller indirekte kendskab til fattigdom, at medvirke hertil.

| c) | Samhørighed — Fremme af et samfund præget af større samhørighed ved at gøre borgerne mere bevidste om fordelene for alle ved et samfund, hvor der ikke findes fattigdom, hvor man går ind for retfærdig fordeling, og hvor ingen er udstødt. Det europæiske år vil befordre et samfund, der opretholder og udvikler livskvalitet, herunder færdigheder og beskæftigelse af høj kvalitet, social trivsel, blandt andet børns trivsel, og lige muligheder for alle. Det vil endvidere sikre bæredygtig udvikling og solidaritet mellem og inden for generationerne samt politikkohærens med EU’s foranstaltninger i hele verden. |
| --- | --- |

c)

Samhørighed — Fremme af et samfund præget af større samhørighed ved at gøre borgerne mere bevidste om fordelene for alle ved et samfund, hvor der ikke findes fattigdom, hvor man går ind for retfærdig fordeling, og hvor ingen er udstødt. Det europæiske år vil befordre et samfund, der opretholder og udvikler livskvalitet, herunder færdigheder og beskæftigelse af høj kvalitet, social trivsel, blandt andet børns trivsel, og lige muligheder for alle. Det vil endvidere sikre bæredygtig udvikling og solidaritet mellem og inden for generationerne samt politikkohærens med EU’s foranstaltninger i hele verden.

| d) | Engagement og handling — Bekræftelse af EU’s og medlemsstaternes stærke politiske engagement i en markant indsats for at udrydde fattigdom og social udstødelse og fremme af dette engagement og foranstaltninger på alle forvaltningsniveauer. Det europæiske år vil med udgangspunkt i landvindingerne og potentialet i forbindelse med den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration styrke det politiske engagement ved at koncentrere den politiske opmærksomhed og mobilisere alle de berørte parter i forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og yderligere styrke medlemsstaternes og EU’s indsats på dette område. |
| --- | --- |

d)

Engagement og handling — Bekræftelse af EU’s og medlemsstaternes stærke politiske engagement i en markant indsats for at udrydde fattigdom og social udstødelse og fremme af dette engagement og foranstaltninger på alle forvaltningsniveauer. Det europæiske år vil med udgangspunkt i landvindingerne og potentialet i forbindelse med den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration styrke det politiske engagement ved at koncentrere den politiske opmærksomhed og mobilisere alle de berørte parter i forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og yderligere styrke medlemsstaternes og EU’s indsats på dette område.

2.   Ved gennemførelsen af disse mål tager Fællesskabet og medlemsstaterne hensyn til de prioriterede aktiviteter i del IV i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 3

Foranstaltningernes indhold

1.   Foranstaltningerne på fællesskabsplan og på nationalt plan til opfyldelse af målene i artikel 2 kan navnlig omfatte:

| a) | møder og arrangementer |
| --- | --- |

a)

møder og arrangementer

| b) | oplysnings-, pr- og uddannelseskampagner |
| --- | --- |

b)

oplysnings-, pr- og uddannelseskampagner

| c) | undersøgelser og rapporter på fællesskabsplan eller nationalt plan, eventuelt baseret på indsamling af kønsopdelte data. |
| --- | --- |

c)

undersøgelser og rapporter på fællesskabsplan eller nationalt plan, eventuelt baseret på indsamling af kønsopdelte data.

2.   Bilaget indeholder yderligere oplysninger om de i stk. 1 nævnte foranstaltninger.

3.   Alle foranstaltninger, der er rettet mod en bredere offentlighed, skal være let tilgængelige for alle, herunder fattige og handicappede.

Artikel 4

Ligestilling

I forbindelse med det europæiske år tages der hensyn til de forskellige risici og dimensioner af fattigdom og social udstødelse, der opleves af mænd og kvinder. I Fællesskabet og medlemsstaterne skal der tages hensyn til ligestillingsprincippet ved gennemførelsen af det europæiske år.

Artikel 5

Samarbejde og gennemførelse på fællesskabsplan

1.   De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2.

2.   Kommissionen sikrer, at de fællesskabsforanstaltninger, der er omfattet af denne afgørelse, iværksættes i overensstemmelse med bilaget.

3.   Kommissionen træffer navnlig de nødvendige forholdsregler for at sikre, at de fællesskabsforanstaltninger og -initiativer, der er nævnt i artikel 10, er sammenhængende og komplementære, så de bidrager til opfyldelsen af de mål, der er fastsat i artikel 2.

4.   Kommissionen udveksler regelmæssigt synspunkter med de berørte parter, herunder med dem, der arbejder med eller lever i fattigdom, navnlig på fællesskabsplan, om udformningen, gennemførelsen, opfølgningen og evalueringen af det europæiske år. Kommissionen stiller alle relevante oplysninger til rådighed for offentligheden.

5.   Kommissionen inddrager Udvalget for Social Beskyttelse ved udarbejdelsen og gennemførelsen af det europæiske år og underretter eller inddrager eventuelt andre relevante udvalg.

6.   Kommissionen skal eventuelt samarbejde med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer.

Artikel 6

Samarbejde og gennemførelse på nationalt plan

1.   Medlemsstaterne udpeger et »nationalt gennemførelsesorgan«, der tilrettelægger deres deltagelse i det europæiske år og sørger for koordinering på nationalt plan. Det nationale gennemførelsesorgan er ansvarligt for fastlæggelsen af det nationale program og prioriteringerne for det europæiske år samt for at udvælge foranstaltninger, der skal foreslås med henblik på fællesskabsstøtte. Den nationale strategi og prioriteringerne for det europæiske år fastlægges i overensstemmelse med målene i artikel 2.

2.   Proceduren for tildeling af fællesskabsmidler til foranstaltninger på nationalt plan er fastlagt i bilagets del II.

3.   I forbindelse med udførelsen af sine opgaver, især ved udarbejdelsen af det nationale program, og når det er relevant i forbindelse med det europæiske år, rådfører det nationale gennemførelsesorgan sig nøje og arbejder tæt sammen med en bred vifte af relevante berørte parter, herunder civilsamfundsorganisationer og organisationer, der forsvarer eller repræsenterer fattiges og socialt udstødtes interesser, arbejdsmarkedets parter samt regionale og lokale myndigheder.

Artikel 7

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg, i det følgende benævnt »udvalget«.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.   Hver medlemsstats repræsentant i udvalget udpeges om muligt af det nationale gennemførelsesorgan, der er nævnt i artikel 6, stk. 1.

Artikel 8

Finansielle bestemmelser

1.   Foranstaltninger på fællesskabsplan, jf. bilagets del I, kan støttes med op til 80 % eller give anledning til indkøbskontrakter, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.

2.   Foranstaltninger på nationalt, regionalt eller lokalt plan kan samfinansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget med op til 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltninger i henhold til proceduren i bilagets del II.

Artikel 9

Ansøgnings- og udvælgelsesprocedure

1.   Kommissionen træffer afgørelse om finansiering af foranstaltninger i medfør af artikel 8, stk. 1, efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2.

2.   De nationale gennemførelsesorganer indsender anmodninger om økonomisk støtte til foranstaltninger i medfør af artikel 8, stk. 2, til Kommissionen efter proceduren i bilagets del II.

Artikel 10

Sammenhæng og komplementaritet

1.   Kommissionen sikrer samarbejde med deltagerlandene for, at der er sammenhæng mellem de i denne afgørelse omhandlede foranstaltninger og andre foranstaltninger og initiativer, der gennemføres på fællesskabsplan og nationalt, regionalt og lokalt plan.

2.   De sikrer endvidere, at det europæiske år fuldt ud kompletterer de eksisterende initiativer og ressourcer på fællesskabsplan og nationalt og regionalt plan, som kan bidrage til opfyldelse af målene med det europæiske år.

Artikel 11

Deltagerlande

Følgende lande kan deltage i det europæiske år:

| a) | medlemsstaterne |
| --- | --- |

a)

medlemsstaterne

| b) | kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, jf. de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i hhv. rammeaftalen og associeringsrådenes afgørelser |
| --- | --- |

b)

kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, jf. de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i hhv. rammeaftalen og associeringsrådenes afgørelser

| c) | Vestbalkanlandene, jf. de ordninger, der indgås med disse lande inden for rammeaftalerne om de generelle principper for deres deltagelse i fællesskabsprogrammer |
| --- | --- |

c)

Vestbalkanlandene, jf. de ordninger, der indgås med disse lande inden for rammeaftalerne om de generelle principper for deres deltagelse i fællesskabsprogrammer

| d) | EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, jf. denne aftales bestemmelser |
| --- | --- |

d)

EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, jf. denne aftales bestemmelser

| e) | de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik (European Neighbourhood Policy — ENP), i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i strategidokumentet fra maj 2004 og i handlingsplanerne for hvert enkelt land. Enhver finansiel støtte fra Fællesskabet til foranstaltninger i ENP-partnerlandene dækkes inden for rammerne af instrumentet for den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de prioriteringer og procedurer, der er fastsat for det overordnede samarbejde med disse lande. |
| --- | --- |

e)

de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik (European Neighbourhood Policy — ENP), i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i strategidokumentet fra maj 2004 og i handlingsplanerne for hvert enkelt land. Enhver finansiel støtte fra Fællesskabet til foranstaltninger i ENP-partnerlandene dækkes inden for rammerne af instrumentet for den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de prioriteringer og procedurer, der er fastsat for det overordnede samarbejde med disse lande.

Artikel 12

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i denne afgørelse, fastsættes for perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2010 til 17 000 000 EUR, hvoraf 6 500 000 EUR afsættes til perioden frem til den 31. december 2009.

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag for 2007-2013.

Artikel 13

Internationalt samarbejde

I forbindelse med det europæiske år kan Kommissionen samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig Europarådet, Den Internationale Arbejdsorganisation og De Forenede Nationer.

Artikel 14

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (8) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (9) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (10).

Artikel 15

Overvågning og evaluering

1.   Kommissionen forelægger senest den 31. december 2011 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de foranstaltninger, der er omhandlet i denne afgørelse.

2.   Denne rapport indeholder ligeledes oplysninger om, hvorvidt der er taget hensyn til kønsdimensionen i aktiviteter i forbindelse med det europæiske år, og hvordan det europæiske år er kommet de sårbare grupper eller personer til gode.

Artikel 16

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 22. oktober 2008.

På Europa-Parlamentets vegne

H.-G. PÖTTERING

Formand

På Rådets vegne

J.-P. JOUYET

Formand

---

(1)  EUT C 224 af 30.8.2008, s. 106.

1

(2)  Udtalelse af 18.6.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 17.6.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 2.10.2008.

3

(4)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

4

(5)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

5

(6)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

8

(9)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

9

(10)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

10

---

BILAG

Nærmere beskrivelse af de foranstaltninger, der er nævnt i artikel 3 i denne afgørelse

I.   FORANSTALTNINGER PÅ FÆLLESSKABSPLAN

1.   Møder og arrangementer

Tilrettelæggelse af møder og arrangementer på fællesskabsplan med det formål at gøre offentligheden mere bevidst om emner af relevans for det europæiske år samt om fattigdom og social udstødelse og ligeledes for at skabe et forum for udveksling af idéer. Disse møder og arrangementer skal planlægges sammen med fattige og civilsamfundsorganisationer, som repræsenterer dem. Dette vil lette udviklingen af foranstaltninger og praksis med henblik på at opnå social selvbestemmelse og afhjælpe manglende politikdækning samt gøre de forskellige relevante parter og institutioner opmærksomme på de mangesidige aspekter af fattigdom og social udstødelse (især blandt kvinder og børn), herunder adgang til beskæftigelse, bolig, social sikring, sundhedsydelser, familiestøtte og sundhedsydelser.

2.   Oplysnings- og pr-kampagner, der omfatter følgende:

| — | Tilrettelæggelse af forskellige solidaritetsinitiativer til begrænsning af fattigdom og social udstødelse, som giver alle borgere mulighed for at medvirke direkte eller gennem deres organisationer, også i beskedent omfang og uanset på hvilken måde. Mediekampagner på fællesskabsplan og nationalt plan kan bidrage til kapitalrejsning i forbindelse med det europæiske år. |
| --- | --- |

—

Tilrettelæggelse af forskellige solidaritetsinitiativer til begrænsning af fattigdom og social udstødelse, som giver alle borgere mulighed for at medvirke direkte eller gennem deres organisationer, også i beskedent omfang og uanset på hvilken måde. Mediekampagner på fællesskabsplan og nationalt plan kan bidrage til kapitalrejsning i forbindelse med det europæiske år.

| — | Udformning af et logo, i forskellige formater, og et eller flere slogans for det europæiske år, som skal anvendes ved alle foranstaltninger i forbindelse med det europæiske år. |
| --- | --- |

—

Udformning af et logo, i forskellige formater, og et eller flere slogans for det europæiske år, som skal anvendes ved alle foranstaltninger i forbindelse med det europæiske år.

| — | En oplysningskampagne på fællesskabsplan med nationale og lokale udløbere, baseret på både traditionelle og nye kommunikationskanaler og nye teknologier. |
| --- | --- |

—

En oplysningskampagne på fællesskabsplan med nationale og lokale udløbere, baseret på både traditionelle og nye kommunikationskanaler og nye teknologier.

| — | Fremstilling af kommunikations- og medieredskaber, der skal være tilgængelige i hele Fællesskabet, for at skabe interesse i offentligheden. |
| --- | --- |

—

Fremstilling af kommunikations- og medieredskaber, der skal være tilgængelige i hele Fællesskabet, for at skabe interesse i offentligheden.

| — | Relevante foranstaltninger og initiativer, som har til formål at skaffe information, sætte fokus på resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til målene med det europæiske år. |
| --- | --- |

—

Relevante foranstaltninger og initiativer, som har til formål at skaffe information, sætte fokus på resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til målene med det europæiske år.

| — | Relevante initiativer fra uddannelsesinstitutioner, ikke-statslige organisationer og velgørenhedsorganisationer på fællesskabsplan og nationalt plan med henblik på at formidle oplysninger om det europæiske år og om foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse. |
| --- | --- |

—

Relevante initiativer fra uddannelsesinstitutioner, ikke-statslige organisationer og velgørenhedsorganisationer på fællesskabsplan og nationalt plan med henblik på at formidle oplysninger om det europæiske år og om foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse.

| — | Afholdelse af konkurrencer på europæisk plan med fokus på resultater og erfaringer i forbindelse med emnerne for det europæiske år. |
| --- | --- |

—

Afholdelse af konkurrencer på europæisk plan med fokus på resultater og erfaringer i forbindelse med emnerne for det europæiske år.

| — | Tæt forbindelse til organisationer og sektorer, som normalt ikke beskæftiger sig med fattigdom og social udstødelse (f.eks. sport og kunst), herunder også med anvendelse af vidnesbyrd og »ambassadører«. |
| --- | --- |

—

Tæt forbindelse til organisationer og sektorer, som normalt ikke beskæftiger sig med fattigdom og social udstødelse (f.eks. sport og kunst), herunder også med anvendelse af vidnesbyrd og »ambassadører«.

| — | Oprettelse af et netsted med oplysninger på portalen Europa. |
| --- | --- |

—

Oprettelse af et netsted med oplysninger på portalen Europa.

3.   Andre foranstaltninger

| — | Undersøgelser og rapporter, der eventuelt tager udgangspunkt i indsamling af kønsopdelte data og dækker hele Fællesskabet, med henblik på at evaluere og rapportere om det forberedende arbejde og det europæiske års effektivitet og umiddelbare og langsigtede virkning. For at gøre det muligt at finde frem til innovative løsninger vil der i en af undersøgelserne indgå spørgsmål med henblik på at måle den offentlige mening om politikker til forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, herunder om nødvendigt sociale beskyttelsessystemer, og om EU’s potentielle rolle i bekæmpelsen af fattigdom og udstødelse. Undersøgelsen vil blive gennemført i 2009, så resultaterne kan forelægges på åbningskonferencen for det europæiske år. |
| --- | --- |

—

Undersøgelser og rapporter, der eventuelt tager udgangspunkt i indsamling af kønsopdelte data og dækker hele Fællesskabet, med henblik på at evaluere og rapportere om det forberedende arbejde og det europæiske års effektivitet og umiddelbare og langsigtede virkning. For at gøre det muligt at finde frem til innovative løsninger vil der i en af undersøgelserne indgå spørgsmål med henblik på at måle den offentlige mening om politikker til forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, herunder om nødvendigt sociale beskyttelsessystemer, og om EU’s potentielle rolle i bekæmpelsen af fattigdom og udstødelse. Undersøgelsen vil blive gennemført i 2009, så resultaterne kan forelægges på åbningskonferencen for det europæiske år.

| — | Fremme af undersøgelser om sammenhængen mellem dyb fattigdom og grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

—

Fremme af undersøgelser om sammenhængen mellem dyb fattigdom og grundlæggende rettigheder.

| — | Samarbejde med den private sektor, radio- og tv-stationer og andre medier som partnere i forbindelse med udbredelsen af oplysninger om det europæiske år samt i forbindelse med foranstaltninger med henblik på en længerevarende dialog om sociale spørgsmål. |
| --- | --- |

—

Samarbejde med den private sektor, radio- og tv-stationer og andre medier som partnere i forbindelse med udbredelsen af oplysninger om det europæiske år samt i forbindelse med foranstaltninger med henblik på en længerevarende dialog om sociale spørgsmål.

| — | Teknisk bistand med henblik på at lette videnoverførsel. |
| --- | --- |

—

Teknisk bistand med henblik på at lette videnoverførsel.

| — | En evalueringsrapport om det europæiske års effektivitet og virkning. |
| --- | --- |

—

En evalueringsrapport om det europæiske års effektivitet og virkning.

Der kan eventuelt etableres særlige forbindelser til tilrettelæggelsen af arrangementer på europæisk og internationalt plan, navnlig ved at skabe synergi mellem det europæiske år og aktiviteterne i forbindelse med FN’s internationale dag for udryddelse af fattigdom den 17. oktober.

Kommissionen kan gøre brug af teknisk og/eller administrativ bistand til fordel for både Kommissionen og deltagerlandene, f.eks. ved at finansiere ekstern ekspertise på et specifikt område.

4.   Finansiel støtte

Støtten kan med forbehold af artikel 8 og 12 i denne afgørelse antage følgende former:

| — | køb af varer og tjenesteydelser, især inden for kommunikation, på grundlag af udbud |
| --- | --- |

—

køb af varer og tjenesteydelser, især inden for kommunikation, på grundlag af udbud

| — | køb af konsulenttjenester på grundlag af udbud |
| --- | --- |

—

køb af konsulenttjenester på grundlag af udbud

| — | tilskud til dækning af udgifter til særlige arrangementer på fællesskabsplan for at skabe pr for det europæiske år og gøre offentligheden mere bevidst herom. Denne støtte må ikke overstige 80 % af modtagerens samlede udgifter. |
| --- | --- |

—

tilskud til dækning af udgifter til særlige arrangementer på fællesskabsplan for at skabe pr for det europæiske år og gøre offentligheden mere bevidst herom. Denne støtte må ikke overstige 80 % af modtagerens samlede udgifter.

II.   SAMFINANSIERING AF FORANSTALTNINGER PÅ NATIONALT PLAN

I forbindelse med disse foranstaltninger bør der tages hensyn til behovet for støttetilbud, der sikrer adgang for græsrodsorganisationer og projekter, som inddrager de mest marginaliserede befolkningsgrupper.

1.   Foranstaltninger på nationalt, regionalt eller lokalt plan kan komme i betragtning til finansiering over Fællesskabets budget med op til 50 % af hvert enkelt deltagerlands samlede støtteberettigede omkostninger. Den nationale del af støtten skal modsvare EU-støtten med mindst 50 % fra offentlige og private kilder. Ved udvælgelsen af foranstaltninger står det de nationale gennemførelsesorganer frit for, hvorvidt og i hvilket omfang de vil anmode om samfinansiering fra den organisation, der er ansvarlig for gennemførelsen af de enkelte foranstaltninger.

2.   Efter vedtagelsen af denne afgørelse vil Kommissionen udarbejde et strategisk rammedokument, hvori der — parallelt med de i artikel 2 i denne afgørelse fastsatte mål — vil blive etableret nøgleprioriteringer for gennemførelsen af aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år, herunder minimumsstandarder for deltagelse i nationale organer og foranstaltninger.

3.   Til opfølgning af det strategiske rammedokument udarbejder hvert nationalt gennemførelsesorgan efter høring af civilsamfundet et nationalt program for gennemførelse af det europæiske år i nøje koordination og overensstemmelse med de nationale strategier for social beskyttelse og social integration.

4.   Hvert nationalt gennemførelsesorgan indsender en enkelt ansøgning om fællesskabsstøtte. Støtteansøgningen skal indeholde en beskrivelse af det nationale program og de nationale prioriteringer for det europæiske år og de foranstaltninger, der foreslås til fællesskabsstøtte. Støtteansøgningen skal ledsages af et detaljeret budget, hvoraf fremgår de samlede omkostninger til de foreslåede foranstaltninger samt samfinansieringsbeløb og -kilder. De støtteberettigede omkostninger kan også omfatte det nationale gennemførelsesorgans udgifter til personale og administration.

5.   Tildelingen af globaltilskud til deltagerlandene afhænger af, hvorvidt der i det nationale program for gennemførelse af det europæiske år er taget behørigt hensyn til de i artikel 2 i denne afgørelse fastsatte mål, som er uddybet i det strategiske rammedokument.

6.   Kommissionen evaluerer de ansøgninger om fællesskabsstøtte, som de nationale gennemførelsesorganer indgiver, blandt andet ved at kontrollere, om de er i overensstemmelse med de i artikel 2 i denne afgørelse omhandlede mål. Kommissionen anmoder om nødvendigt om ændringer til ansøgningerne.

7.   Foranstaltninger i henhold til punkt 1 ovenfor kan bl.a. være:

| a) | Møder og arrangementer i forbindelse med målene for det europæiske år, herunder nationale arrangementer for at lancere og fremme det europæiske år, skabe en katalysatoreffekt og tilvejebringe åbne rum for debat om konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse. |
| --- | --- |

a)

Møder og arrangementer i forbindelse med målene for det europæiske år, herunder nationale arrangementer for at lancere og fremme det europæiske år, skabe en katalysatoreffekt og tilvejebringe åbne rum for debat om konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse.

| b) | Seminarer for gensidig læring på nationalt, regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

b)

Seminarer for gensidig læring på nationalt, regionalt og lokalt plan.

| c) | Andre arrangementer i tilknytning til udarbejdelsen af initiativer på fællesskabsplan (f.eks. den årlige rundbordskonference om fattigdom og social udstødelse og det europæiske møde mellem mennesker, der er ramt af fattigdom). |
| --- | --- |

c)

Andre arrangementer i tilknytning til udarbejdelsen af initiativer på fællesskabsplan (f.eks. den årlige rundbordskonference om fattigdom og social udstødelse og det europæiske møde mellem mennesker, der er ramt af fattigdom).

| d) | Oplysnings-, uddannelses- og pr-kampagner og andre foranstaltninger på skoler samt foranstaltninger med en kraftig multiplikatoreffekt for at formidle de principper og værdier, der udgør grundlaget for det europæiske år, på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder uddeling af priser og afholdelse af konkurrencer. |
| --- | --- |

d)

Oplysnings-, uddannelses- og pr-kampagner og andre foranstaltninger på skoler samt foranstaltninger med en kraftig multiplikatoreffekt for at formidle de principper og værdier, der udgør grundlaget for det europæiske år, på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder uddeling af priser og afholdelse af konkurrencer.

| e) | Andre undersøgelser og rapporter end de i del I, punkt 3, nævnte med henblik på en mere indgående analyse af de vigtigste emner i forbindelse med det europæiske år. |
| --- | --- |

e)

Andre undersøgelser og rapporter end de i del I, punkt 3, nævnte med henblik på en mere indgående analyse af de vigtigste emner i forbindelse med det europæiske år.

| f) | Uddannelsestilbud for embedsmænd, arbejdsmarkedets parter, medierne, repræsentanter for ikke-statslige organisationer og andre aktører med henblik på at øge deres viden om fattigdom og social udstødelse, om europæiske og nationale politikker for social integration og om de forskellige politikværktøjer, der er til rådighed, for at gøre dem bedre til at håndtere fattigdomsrelaterede problemer og tilskynde dem til at spille en aktiv rolle i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse. |
| --- | --- |

f)

Uddannelsestilbud for embedsmænd, arbejdsmarkedets parter, medierne, repræsentanter for ikke-statslige organisationer og andre aktører med henblik på at øge deres viden om fattigdom og social udstødelse, om europæiske og nationale politikker for social integration og om de forskellige politikværktøjer, der er til rådighed, for at gøre dem bedre til at håndtere fattigdomsrelaterede problemer og tilskynde dem til at spille en aktiv rolle i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.

| g) | Samarbejde med medierne. |
| --- | --- |

g)

Samarbejde med medierne.

| h) | Udvikling af regionale og lokale pilothandlingsplaner for social integration. |
| --- | --- |

h)

Udvikling af regionale og lokale pilothandlingsplaner for social integration.

III.   IKKE-FINANSIEL STØTTE

Fællesskabet vil yde ikke-finansiel støtte, herunder en skriftlig tilladelse til at anvende det særlige logo, der er udformet med henblik på det europæiske år, og andet materiale med tilknytning til det europæiske år, til initiativer iværksat af offentlige eller private organisationer, hvis disse organisationer — på grundlag af specifikke kriterier fastsat i det strategiske rammedokument — kan give Kommissionen sikkerhed for, at de pågældende initiativer vil blive udført i løbet af det europæiske år og kan forventes at bidrage væsentligt til realiseringen af et eller flere af dets mål.

Initiativer, der gennemføres i tredjelande i tilknytning til eller i samarbejde med det europæiske år, kan også opnå ikke-finansiel støtte fra Fællesskabet og anvende logoet og andet materiale i tilknytning til det europæiske år.

IV.   PRIORITEREDE AKTIVITETER I FORBINDELSE MED DET EUROPÆISKE ÅR

I betragtning af, at fattigdom og social udstødelse er et flerdimensionalt fænomen, og for at kunne integrere forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og udstødelse i andre politikker bør aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år tilsigte en klar merværdi og effektivt supplere den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration. Aktiviteterne bør derfor fokusere på et begrænset antal prioriterede områder.

I overensstemmelse med analysen og prioriteringerne i den fælles rapport om social sikring og social integration bør det europæiske år fokusere på følgende emner:

| — | fremme af flerdimensionale integrerede strategier for forebyggelse og udryddelse af navnlig dyb fattigdom og tilgange, der indarbejdes i alle de relevante politikområder |
| --- | --- |

—

fremme af flerdimensionale integrerede strategier for forebyggelse og udryddelse af navnlig dyb fattigdom og tilgange, der indarbejdes i alle de relevante politikområder

| — | bekæmpelse af børnefattigdom, herunder fattigdom, der går i arv fra generation til generation, samt fattigdom inden for familier, navnlig store familier og familier med kun én forsørger og familier, der plejer en afhængig person, samt fattigdom blandt børn i institutioner |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af børnefattigdom, herunder fattigdom, der går i arv fra generation til generation, samt fattigdom inden for familier, navnlig store familier og familier med kun én forsørger og familier, der plejer en afhængig person, samt fattigdom blandt børn i institutioner

| — | fremme af et rummeligt arbejdsmarked med fokus på fattigdom blandt beskæftigede og sikring af, at det kan betale sig at arbejde |
| --- | --- |

—

fremme af et rummeligt arbejdsmarked med fokus på fattigdom blandt beskæftigede og sikring af, at det kan betale sig at arbejde

| — | afhjælpning af manglende adgang til uddannelse, bl.a. ved uddannelse inden for digital alfabetisme og fremme af lige adgang for alle til informations- og kommunikationsteknologi under særlig hensyntagen til de handicappedes særlige behov |
| --- | --- |

—

afhjælpning af manglende adgang til uddannelse, bl.a. ved uddannelse inden for digital alfabetisme og fremme af lige adgang for alle til informations- og kommunikationsteknologi under særlig hensyntagen til de handicappedes særlige behov

| — | imødegåelse af køns- og aldersdimensionen af fattigdom |
| --- | --- |

—

imødegåelse af køns- og aldersdimensionen af fattigdom

| — | sikring af adgang til de fornødne ressourcer og ydelser, herunder værdige boligforhold, sundhedsydelser og social sikring |
| --- | --- |

—

sikring af adgang til de fornødne ressourcer og ydelser, herunder værdige boligforhold, sundhedsydelser og social sikring

| — | fremme af adgang til kultur- og fritidstilbud |
| --- | --- |

—

fremme af adgang til kultur- og fritidstilbud

| — | bekæmpelse af forskelsbehandling og fremme af den sociale integration af indvandrere og etniske minoriteter |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af forskelsbehandling og fremme af den sociale integration af indvandrere og etniske minoriteter

| — | fremme af integrerede strategier for aktiv integration |
| --- | --- |

—

fremme af integrerede strategier for aktiv integration

| — | hensyntagen til handicappedes og deres familiers, hjemløses samt andre udsatte gruppers eller personers behov. |
| --- | --- |

—

hensyntagen til handicappedes og deres familiers, hjemløses samt andre udsatte gruppers eller personers behov.

Når deltagerlandene planlægger aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år i overensstemmelse med ovennævnte prioriteringer, tilpasser de deres aktiviteter til situationen og udfordringerne på nationalt, regionalt og lokalt plan under hensyntagen til den territoriale samhørighed.

På baggrund af målene i artikel 2 i denne afgørelse skal deltagelsesaspektet integreres i alle prioriteringerne.

I henhold til artikel 4 i denne afgørelse skal Kommissionen og medlemsstaterne ved gennemførelsen af aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år tage hensyn til de forskellige måder, hvorpå mænd og kvinder oplever fattigdom og social udstødelse. De skal desuden sikre, at kønsdimensionen integreres i alle de prioriterede områder i forbindelse med det europæiske år for dermed at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder.

---

III Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

| 7.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/30

---

AFGØRELSE EUPM/1/2008 TRUFFET AF DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ

den 24. oktober 2008

om udnævnelse af missionschefen/politichefen for Den Europæiske Unions politimission (EUPM) i Bosnien-Hercegovina

(2008/835/FUSP)

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 25, stk. 3,

under henvisning til fælles aktion 2007/749/FUSP af 19. november 2007 om Den Europæiske Unions politimission (EUPM) i Bosnien-Hercegovina (BiH) (1), særlig artikel 10, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 10, stk. 1, i fælles aktion 2007/749/FUSP er Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) bemyndiget til, i overensstemmelse med traktatens artikel 25, at træffe de relevante afgørelser, herunder afgørelsen om at udnævne en missionschef/politichef. |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 10, stk. 1, i fælles aktion 2007/749/FUSP er Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) bemyndiget til, i overensstemmelse med traktatens artikel 25, at træffe de relevante afgørelser, herunder afgørelsen om at udnævne en missionschef/politichef.

| (2) | Generalsekretæren/den højtstående repræsentant har indstillet Stefan FELLER til missionschef for EUPM — |
| --- | --- |

(2)

Generalsekretæren/den højtstående repræsentant har indstillet Stefan FELLER til missionschef for EUPM —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Stefan FELLER udnævnes til missionschef/politichef for Den Europæiske Unions politimission (EUPM) i Bosnien-Hercegovina fra den 1. november 2008.

Artikel 2

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Den finder anvendelse indtil den 31. december 2009.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. oktober 2008.

På vegne af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité

C. ROGER

Formand

---

(1)  EUT L 303 af 21.11.2007, s. 40.

1

---

7.11.2008

| 7.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---