# Az Európai Unió L 275/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 275 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. október 16. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 275

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. október 16.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1000/2008/EK rendelete (2008. október 13.) a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő, a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | * | A Tanács 1001/2008/EK rendelete (2008. október 13.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 18 |
| | | A Bizottság 1002/2008/EK rendelete (2008. október 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 32 |
| | | A Bizottság 1003/2008/EK rendelete (2008. október 15.) a gabonaágazatban a 2008. október 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 34 |
| | * | A Bizottság 1004/2008/EK rendelete (2008. október 15.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard és az IFRS 7 Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 37 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1000/2008/EK rendelete (2008. október 13.) a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő, a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

1

*

A Tanács 1001/2008/EK rendelete (2008. október 13.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

18

A Bizottság 1002/2008/EK rendelete (2008. október 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

32

A Bizottság 1003/2008/EK rendelete (2008. október 15.) a gabonaágazatban a 2008. október 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

34

*

A Bizottság 1004/2008/EK rendelete (2008. október 15.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard és az IFRS 7 Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

37

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/799/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. október 10.) a szőlőültetvényeknek az 1493/1999/EK tanácsi rendelet értelmében megvalósítandó szerkezetátalakítása és átállítása céljából a tagállamok részére egy meghatározott hektárszám alapján előirányzott végleges pénzügyi keretösszegeknek a 2008. pénzügyi évre történő megállapításáról
  (az értesítés a C(2008) 5738. számú dokumentummal történt) | 42 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/799/EK

*

A Bizottság határozata (2008. október 10.) a szőlőültetvényeknek az 1493/1999/EK tanácsi rendelet értelmében megvalósítandó szerkezetátalakítása és átállítása céljából a tagállamok részére egy meghatározott hektárszám alapján előirányzott végleges pénzügyi keretösszegeknek a 2008. pénzügyi évre történő megállapításáról
  (az értesítés a C(2008) 5738. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 5738. számú dokumentummal történt)

42

| | | IV   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | | EGT-Vegyesbizottság |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 318/05/COL (2005. december 14.) Az Entra Eiendom AS alapításával kapcsolatos dokumentumadók és bejegyzési illetékek alól való mentesség tekintetében a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része (1) cikkének (2) bekezdésében biztosított hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról (Norvégia) | 45 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása 119/07/COL (2007. április 16.) az élelmiszerekben található dioxinok, dioxinjellegű PCB-k és nem-dioxinjellegű PCB-k háttérszintjeinek ellenőrzéséről | 65 |

IV   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EGT-Vegyesbizottság

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 318/05/COL (2005. december 14.) Az Entra Eiendom AS alapításával kapcsolatos dokumentumadók és bejegyzési illetékek alól való mentesség tekintetében a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része (1) cikkének (2) bekezdésében biztosított hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról (Norvégia)

45

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása 119/07/COL (2007. április 16.) az élelmiszerekben található dioxinok, dioxinjellegű PCB-k és nem-dioxinjellegű PCB-k háttérszintjeinek ellenőrzéséről

65

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 16.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/1

---

A TANÁCS 1000/2008/EK RENDELETE

(2008. október 13.)

a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő, a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére és 11. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | 2002 júliusában a Tanács az 1339/2002/EK rendelettel (2) 21 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: meglévő intézkedések) az ex 2921 42 10 KN-kód (2921421060 TARIC-kód) alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szulfanilsavra, valamint 18,3 %-os maradvány vámot az Indiából származó behozatalra. A bevezetett intézkedések az alaprendelet 5. cikke szerint kezdeményezett dömpingellenes eljárás (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) eredményein alapultak. |
| --- | --- |

(1)

2002 júliusában a Tanács az 1339/2002/EK rendelettel (2) 21 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: meglévő intézkedések) az ex 2921 42 10 KN-kód (2921421060 TARIC-kód) alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szulfanilsavra, valamint 18,3 %-os maradvány vámot az Indiából származó behozatalra. A bevezetett intézkedések az alaprendelet 5. cikke szerint kezdeményezett dömpingellenes eljárás (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) eredményein alapultak.

| (2) | Ezzel egyidejűleg a Tanács az 1338/2002/EK rendelettel (3) 7,1 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki ugyanennek a terméknek az Indiából származó behozatalára. |
| --- | --- |

(2)

Ezzel egyidejűleg a Tanács az 1338/2002/EK rendelettel (3) 7,1 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki ugyanennek a terméknek az Indiából származó behozatalára.

| (3) | A fent említett dömpingellenes és kiegyenlítő eljárások keretében a Bizottság a 2002/611/EK határozattal (4) elfogadta egy indiai exportáló gyártó, a Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (a továbbiakban: Kokan) által felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett dömpingellenes és kiegyenlítő eljárások keretében a Bizottság a 2002/611/EK határozattal (4) elfogadta egy indiai exportáló gyártó, a Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (a továbbiakban: Kokan) által felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalást.

| (4) | 2004 februárjában az alaprendelet 12. cikke értelmében újra lefolytatott abszorpcióellenes vizsgálatot követően a Tanács a 236/2004/EK rendelettel (5) 21 %-ról 33,7 %-ra emelte a Kínából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(4)

2004 februárjában az alaprendelet 12. cikke értelmében újra lefolytatott abszorpcióellenes vizsgálatot követően a Tanács a 236/2004/EK rendelettel (5) 21 %-ról 33,7 %-ra emelte a Kínából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot.

| (5) | 2003 decemberében a Kokan értesítette a Bizottságot, hogy önként vissza kívánja vonni kötelezettségvállalását. Ennek megfelelően a 2004/255/EK bizottsági határozat (6) hatályon kívül helyezte a kötelezettségvállalást elfogadó bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

(5)

2003 decemberében a Kokan értesítette a Bizottságot, hogy önként vissza kívánja vonni kötelezettségvállalását. Ennek megfelelően a 2004/255/EK bizottsági határozat (6) hatályon kívül helyezte a kötelezettségvállalást elfogadó bizottsági határozatot.

| (6) | 2005 áprilisában a Kokan által benyújtott kérelmet követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése, illetve az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 2026/97/EK rendelet (7) (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) 19. cikke szerint az intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát kezdeményezte (8), amely hatáskörét tekintve a vállalat által felajánlandó későbbi kötelezettségvállalás elfogadhatóságának vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(6)

2005 áprilisában a Kokan által benyújtott kérelmet követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése, illetve az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 2026/97/EK rendelet (7) (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) 19. cikke szerint az intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát kezdeményezte (8), amely hatáskörét tekintve a vállalat által felajánlandó későbbi kötelezettségvállalás elfogadhatóságának vizsgálatára korlátozódott.

| (7) | A Bizottság 2006/37/EK határozatával (9) elfogadta az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban a Kokan által felajánlott kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2006/37/EK határozatával (9) elfogadta az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban a Kokan által felajánlott kötelezettségvállalást.

| (8) | Ezzel egyidejűleg a Tanács a 123/2006/EK tanácsi rendelettel (10) módosította az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 1338/2002/EK rendeletet és a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1339/2002/EK rendeletet, hogy figyelembe vegye a fent említett kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

(8)

Ezzel egyidejűleg a Tanács a 123/2006/EK tanácsi rendelettel (10) módosította az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 1338/2002/EK rendeletet és a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1339/2002/EK rendeletet, hogy figyelembe vegye a fent említett kötelezettségvállalás elfogadását.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (9) | A meglévő intézkedések a lejáratot megelőző értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz 2007. április 24-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti a lejárati felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett. Ezt a kérelmet a közösség szulfanilsav-termelésének 100 %-át képviselő két közösségi gyártó (a továbbiakban: a kérelmezők) nyújtotta be. |
| --- | --- |

(9)

A meglévő intézkedések a lejáratot megelőző értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz 2007. április 24-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti a lejárati felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett. Ezt a kérelmet a közösség szulfanilsav-termelésének 100 %-át képviselő két közösségi gyártó (a továbbiakban: a kérelmezők) nyújtotta be.

| (10) | A kérelmezők azt állították, és elegendő nyilvánvaló bizonyítékkal szolgáltak arra, hogy a Kínából és Indiából (a továbbiakban: az érintett országok) származó szulfanilsav-behozatal vonatkozásában fennáll a dömping folytatásának és/vagy megismétlődésének és a közösségi iparnak okozott kár megismétlődésének valószínűsége. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmezők azt állították, és elegendő nyilvánvaló bizonyítékkal szolgáltak arra, hogy a Kínából és Indiából (a továbbiakban: az érintett országok) származó szulfanilsav-behozatal vonatkozásában fennáll a dömping folytatásának és/vagy megismétlődésének és a közösségi iparnak okozott kár megismétlődésének valószínűsége.

| (11) | Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindítására, a Bizottság 2007. július 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (12) közzétett értesítéssel kihirdette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(11)

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindítására, a Bizottság 2007. július 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (12) közzétett értesítéssel kihirdette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálat megindítását.

3.   Párhuzamos vizsgálatok

| (12) | A Bizottság egy 2007. július 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (13) közzétett értesítéssel az Indiából származó szulfanilsav-behozatalra vonatkozó kiegyenlítő intézkedésekről szóló szubvencióellenes alaprendelet 18. cikke szerinti lejárati felülvizsgálatot is megindított. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság egy 2007. július 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (13) közzétett értesítéssel az Indiából származó szulfanilsav-behozatalra vonatkozó kiegyenlítő intézkedésekről szóló szubvencióellenes alaprendelet 18. cikke szerinti lejárati felülvizsgálatot is megindított. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

| (13) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2007. szeptember 29-én közzétett, vizsgálat megindításáról szóló értesítéssel (14), a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének értelmében, saját kezdeményezésre a támogatás szintjére korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot indított, mivel elégséges nyilvánvaló bizonyíték állt a Bizottság rendelkezésére arról, hogy az intézkedések bevezetésének alapját képező támogatási körülmények megváltoztak, és hogy ezek a változások tartósnak bizonyultak. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2007. szeptember 29-én közzétett, vizsgálat megindításáról szóló értesítéssel (14), a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének értelmében, saját kezdeményezésre a támogatás szintjére korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot indított, mivel elégséges nyilvánvaló bizonyíték állt a Bizottság rendelkezésére arról, hogy az intézkedések bevezetésének alapját képező támogatási körülmények megváltoztak, és hogy ezek a változások tartósnak bizonyultak. Ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van.

4.   Vizsgálat

4.1.   Vizsgálati időszak

| (14) | A dömping folytatására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2006. április 1. és 2007. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A károkozás folytatásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó felmérés szempontjából lényeges folyamatok vizsgálata a 2003-tól a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(14)

A dömping folytatására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2006. április 1. és 2007. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A károkozás folytatásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó felmérés szempontjából lényeges folyamatok vizsgálata a 2003-tól a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

4.2.   A vizsgálatban érintett felek

| (15) | A Bizottság a lejárati felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket és felhasználókat, az exportáló országok képviselőit, valamint a kérelmezőket. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság a lejárati felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket és felhasználókat, az exportáló országok képviselőit, valamint a kérelmezőket. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.

| (16) | Minden olyan érdekelt felet meghallgattak, aki azt kérte, és aki indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása. |
| --- | --- |

(16)

Minden olyan érdekelt felet meghallgattak, aki azt kérte, és aki indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.

| (17) | Kérdőíveket küldtek minden ismert érintett félnek, nevezetesen a két közösségi gyártónak, valamint minden ismert exportáló gyártónak, importőrnek és felhasználónak. |
| --- | --- |

(17)

Kérdőíveket küldtek minden ismert érintett félnek, nevezetesen a két közösségi gyártónak, valamint minden ismert exportáló gyártónak, importőrnek és felhasználónak.

| (18) | A kérdőívre a két közösségi gyártótól és egy indiai exportáló gyártótól, valamint négy felhasználótól érkezett válasz. A kínai exportáló gyártók és az importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre, illetve jelentkezett a vizsgálat folyamán. |
| --- | --- |

(18)

A kérdőívre a két közösségi gyártótól és egy indiai exportáló gyártótól, valamint négy felhasználótól érkezett válasz. A kínai exportáló gyártók és az importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre, illetve jelentkezett a vizsgálat folyamán.

| (19) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő károkozás folytatásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza a Közösség érdekeit. Ebből a célból a Bizottság az alábbi vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatásokat:






  a) | az indiai exportáló gyártó:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, India; |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő károkozás folytatásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza a Közösség érdekeit. Ebből a célból a Bizottság az alábbi vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatásokat:

a)

az indiai exportáló gyártó:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, India;

| b) | közösségi gyártók:






  — | Ardenity, Givet, Franciaország, és |
| --- | --- | --- |

b)

közösségi gyártók:

—

Ardenity, Givet, Franciaország, és

| — | CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugália; |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugália;

| c) | felhasználók:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Németország, és |
| --- | --- | --- |

c)

felhasználók:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Németország, és

| — | Robama SA, Palafolls, Spanyolország. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Spanyolország.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (20) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék az eredeti vizsgálatban is szereplő termék, azaz a jelenleg az ex 2921 42 10 KN-kód alá sorolható szulfanilsav. A szulfanilsav alapvetően kétféle, a tisztaság alapján meghatározott minőségben – a technikai és a tisztított minőségben – létezik. Emellett a tisztított minőséget néha a szulfanilsav sójának formájában hozzák forgalomba. A szulfanilsav optikai fehérítők, beton adalékanyagok, élelmiszer-színezékek és színezőanyag-különlegességek előállításához használt nyersanyag. Noha a szulfanilsavnak különböző felhasználási területei léteznek, a felhasználók ésszerű keretek között minden minőségét és formáját egymással helyettesíthetőnek tekintik, a legtöbb alkalmazási területen felváltva használják, ezért – mint az eredeti vizsgálatból is kiderült – egyetlen termékként kezelik. |
| --- | --- |

(20)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék az eredeti vizsgálatban is szereplő termék, azaz a jelenleg az ex 2921 42 10 KN-kód alá sorolható szulfanilsav. A szulfanilsav alapvetően kétféle, a tisztaság alapján meghatározott minőségben – a technikai és a tisztított minőségben – létezik. Emellett a tisztított minőséget néha a szulfanilsav sójának formájában hozzák forgalomba. A szulfanilsav optikai fehérítők, beton adalékanyagok, élelmiszer-színezékek és színezőanyag-különlegességek előállításához használt nyersanyag. Noha a szulfanilsavnak különböző felhasználási területei léteznek, a felhasználók ésszerű keretek között minden minőségét és formáját egymással helyettesíthetőnek tekintik, a legtöbb alkalmazási területen felváltva használják, ezért – mint az eredeti vizsgálatból is kiderült – egyetlen termékként kezelik.

2.   Hasonló termék

| (21) | Amint az eredeti vizsgálatban megállapították, ez a felülvizsgálat megerősítette, hogy a szulfanilsav kizárólag árucikk, minősége és alapvető tulajdonságai pedig a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az indiai exportáló gyártó által gyártott és belföldi piacán eladott, illetve harmadik országba exportált termékek, valamint a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(21)

Amint az eredeti vizsgálatban megállapították, ez a felülvizsgálat megerősítette, hogy a szulfanilsav kizárólag árucikk, minősége és alapvető tulajdonságai pedig a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az indiai exportáló gyártó által gyártott és belföldi piacán eladott, illetve harmadik országba exportált termékek, valamint a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

C.   A DÖMPING FOLYTATÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (22) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, történt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, és valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatásához vagy megismétlődéséhez vezet. |
| --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, történt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, és valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatásához vagy megismétlődéséhez vezet.

1.   Előzetes megjegyzések

| (23) | Meg kell jegyezni, hogy mivel a Közösség 2004-ben huszonöt tagúra, 2007-ben pedig huszonhét tagúra bővült, a korábbi vizsgálatban és a jelenlegi lejárati felülvizsgálatban megállapított exportvolumenek és az import által elért piaci részesedések közvetlenül nem hasonlíthatók össze. |
| --- | --- |

(23)

Meg kell jegyezni, hogy mivel a Közösség 2004-ben huszonöt tagúra, 2007-ben pedig huszonhét tagúra bővült, a korábbi vizsgálatban és a jelenlegi lejárati felülvizsgálatban megállapított exportvolumenek és az import által elért piaci részesedések közvetlenül nem hasonlíthatók össze.

1.1.   India

| (24) | Az üzleti titok védelme érdekében, valamint tekintettel arra, hogy a Kokan-nak tulajdonítható az Indiából származó behozatal 100 %-a, a vonatkozó adatoknak csak a tartományait lehet közzétenni. |
| --- | --- |

(24)

Az üzleti titok védelme érdekében, valamint tekintettel arra, hogy a Kokan-nak tulajdonítható az Indiából származó behozatal 100 %-a, a vonatkozó adatoknak csak a tartományait lehet közzétenni.

| (25) | E vizsgálat a felülvizsgálattal teljes mértékben együttműködő indiai exportáló gyártó által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszokon alapult. A vállalat által szolgáltatott információkból és a rendelkezésre álló Eurostat-adatokból kitűnik, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből lebonyolított összes behozatal ennek az exportáló gyártónak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(25)

E vizsgálat a felülvizsgálattal teljes mértékben együttműködő indiai exportáló gyártó által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszokon alapult. A vállalat által szolgáltatott információkból és a rendelkezésre álló Eurostat-adatokból kitűnik, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből lebonyolított összes behozatal ennek az exportáló gyártónak tulajdonítható.

| (26) | Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 800–1 000 tonna szulfanilsavat, azaz hozzávetőleg a közösségi fogyasztás 8–10 %-át importálták Indiából a Közösségbe. Az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy az Indiából származó behozatal 1 712 tonna volt. |
| --- | --- |

(26)

Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 800–1 000 tonna szulfanilsavat, azaz hozzávetőleg a közösségi fogyasztás 8–10 %-át importálták Indiából a Közösségbe. Az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy az Indiából származó behozatal 1 712 tonna volt.

1.2.   Kínai Népköztársaság

| (27) | Azt, hogy történt-e dömping, a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság számára más forrásokból rendelkezésre álló információk alapján kellett vizsgálni. E tekintetben – az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban – a behozatali mennyiségeket és árakat a hivatalos Eurostat adatok alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(27)

Azt, hogy történt-e dömping, a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság számára más forrásokból rendelkezésre álló információk alapján kellett vizsgálni. E tekintetben – az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban – a behozatali mennyiségeket és árakat a hivatalos Eurostat adatok alapján állapították meg.

| (28) | A rendelkezésre álló adatok alapján megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 1 482 tonna szulfanilsavat, azaz hozzávetőleg a közösségi fogyasztás 15 %-át importálták Kínából a Közösségbe. Az eredeti vizsgálati időszakban a Kínából származó behozatal 2 950 tonna volt. |
| --- | --- |

(28)

A rendelkezésre álló adatok alapján megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 1 482 tonna szulfanilsavat, azaz hozzávetőleg a közösségi fogyasztás 15 %-át importálták Kínából a Közösségbe. Az eredeti vizsgálati időszakban a Kínából származó behozatal 2 950 tonna volt.

2.   A dömping folytatásának valószínűsége

2.1.   India

| (29) | Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására ugyanazt a módszert használták, mint a korábbi vizsgálatban. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat 24,6 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására ugyanazt a módszert használták, mint a korábbi vizsgálatban. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat 24,6 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg.

a)   Rendes érték

| (30) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártó által az érintett termékből belföldön lebonyolított összértékesítés reprezentatív volt-e a Közösségbe történő teljes exportértékesítéshez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a belföldi értékesítés összvolumene a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésnek legalább 5 %-át elérte. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a belföldi értékesítés reprezentatívnak minősül. |
| --- | --- |

(30)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártó által az érintett termékből belföldön lebonyolított összértékesítés reprezentatív volt-e a Közösségbe történő teljes exportértékesítéshez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a belföldi értékesítés összvolumene a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésnek legalább 5 %-át elérte. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a belföldi értékesítés reprezentatívnak minősül.

| (31) | Ezt követően a Bizottság azonosította az érintett termék azon, az összességében reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező exportáló gyártó által belföldön értékesített típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló kivitel során értékesített típusokkal. A termék különböző típusainak azonosítása során alkalmazott kritérium a minőség (nagy tisztaságú vagy technikai), a forma (savpor vagy nátriumsó) és a savkoncentráció volt. |
| --- | --- |

(31)

Ezt követően a Bizottság azonosította az érintett termék azon, az összességében reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező exportáló gyártó által belföldön értékesített típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló kivitel során értékesített típusokkal. A termék különböző típusainak azonosítása során alkalmazott kritérium a minőség (nagy tisztaságú vagy technikai), a forma (savpor vagy nátriumsó) és a savkoncentráció volt.

| (32) | Minden egyes, az exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített és a Közösségbe exportált típussal közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt terméktípus esetében meghatározták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi eladások kellőképpen reprezentatívak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a típus belföldi értékesítésének összmennyisége a felülvizsgálati időszak során a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át képviselte. A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett exportáló gyártó az exportált három típus közül kettőt reprezentatív mennyiségben értékesített a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(32)

Minden egyes, az exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített és a Közösségbe exportált típussal közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt terméktípus esetében meghatározták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi eladások kellőképpen reprezentatívak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a típus belföldi értékesítésének összmennyisége a felülvizsgálati időszak során a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át képviselte. A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett exportáló gyártó az exportált három típus közül kettőt reprezentatív mennyiségben értékesített a belföldi piacon.

| (33) | Azt is megvizsgálták, hogy a vállalat belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalomban történt-e. |
| --- | --- |

(33)

Azt is megvizsgálták, hogy a vállalat belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalomban történt-e.

| (34) | Ennek során mindkét, a felülvizsgálati időszak során reprezentatív mennyiségben, nem veszteségesen értékesített típusra meghatározták a független vásárlók számára történt belföldi értékesítések arányát. Mivel e terméktípusok esetében a volumen több mint 80 %-át nem veszteségesen értékesítették a belföldi piacon, és az eladási árak súlyozott átlaga elérte vagy meghaladta a termelési költségek súlyozott átlagát, a rendes értéket – az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint – a szóban forgó terméktípusért a független vevők által fizetett vagy fizetendő belföldi eladási árak súlyozott átlaga alapján számították ki terméktípusonként. |
| --- | --- |

(34)

Ennek során mindkét, a felülvizsgálati időszak során reprezentatív mennyiségben, nem veszteségesen értékesített típusra meghatározták a független vásárlók számára történt belföldi értékesítések arányát. Mivel e terméktípusok esetében a volumen több mint 80 %-át nem veszteségesen értékesítették a belföldi piacon, és az eladási árak súlyozott átlaga elérte vagy meghaladta a termelési költségek súlyozott átlagát, a rendes értéket – az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint – a szóban forgó terméktípusért a független vevők által fizetett vagy fizetendő belföldi eladási árak súlyozott átlaga alapján számították ki terméktípusonként.

| (35) | A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípus esetében a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A számtanilag képzett rendes érték meghatározásához az együttműködő exportáló gyártónak a felülvizsgálati időszak alatt a rendes kereskedelmi forgalomban felmerült saját értékesítési, általános és igazgatási költségeit (a továbbiakban: SGA-költségek) és a hasonló termék belföldi értékesítése során elért súlyozott átlagnyereségét az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően hozzáadták a felülvizsgálati időszak során felmerült átlagos előállítási költségekhez. |
| --- | --- |

(35)

A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípus esetében a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A számtanilag képzett rendes érték meghatározásához az együttműködő exportáló gyártónak a felülvizsgálati időszak alatt a rendes kereskedelmi forgalomban felmerült saját értékesítési, általános és igazgatási költségeit (a továbbiakban: SGA-költségek) és a hasonló termék belföldi értékesítése során elért súlyozott átlagnyereségét az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően hozzáadták a felülvizsgálati időszak során felmerült átlagos előállítási költségekhez.

b)   Exportár

| (36) | A vizsgálat kimutatta, hogy az indiai exportáló gyártó exportértékesítései kizárólag nem kapcsolt közösségi vevőkhöz irányultak. |
| --- | --- |

(36)

A vizsgálat kimutatta, hogy az indiai exportáló gyártó exportértékesítései kizárólag nem kapcsolt közösségi vevőkhöz irányultak.

| (37) | Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(37)

Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

c)   Összehasonlítás

| (38) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi árak alapján történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ilyen kiigazításra került sor a szállítási és a biztosítási költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(38)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi árak alapján történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ilyen kiigazításra került sor a szállítási és a biztosítási költségek tekintetében.

d)   Dömpingkülönbözet

| (39) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe exportált érintett termék egyes típusai rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe exportált érintett termék egyes típusai rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával.

| (40) | Az összehasonlítás nem mutatott ki dömpinget a felülvizsgálati időszakban a Közösségbe exportáló együttműködő indiai exportáló gyártó esetében. |
| --- | --- |

(40)

Az összehasonlítás nem mutatott ki dömpinget a felülvizsgálati időszakban a Közösségbe exportáló együttműködő indiai exportáló gyártó esetében.

| (41) | Ugyanakkor a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló által meg nem valósított dömpinggel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy – mint ahogy az a fenti (7) preambulumbekezdésben szerepel – a felülvizsgálati időszak alatt árra vonatkozó kötelezettségvállalás volt érvényben, amely az érintett exportáló gyártót arra kötelezte, hogy a Közösségbe irányuló kivitel esetében bizonyos árszintet tartson tiszteletben. Egyes ügyletek némiképp meghaladták a kötelezettségvállalásban előírt minimális importárak szintjét, ám a forgalom többségét a minimális importárak szintjén bonyolították le. |
| --- | --- |

(41)

Ugyanakkor a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló által meg nem valósított dömpinggel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy – mint ahogy az a fenti (7) preambulumbekezdésben szerepel – a felülvizsgálati időszak alatt árra vonatkozó kötelezettségvállalás volt érvényben, amely az érintett exportáló gyártót arra kötelezte, hogy a Közösségbe irányuló kivitel esetében bizonyos árszintet tartson tiszteletben. Egyes ügyletek némiképp meghaladták a kötelezettségvállalásban előírt minimális importárak szintjét, ám a forgalom többségét a minimális importárak szintjén bonyolították le.

2.2.   Kínai Népköztársaság

| (42) | Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására ugyanazt a módszert használták, mint a korábbi vizsgálatban. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat 21 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg. Azonban a 2003 júniusában megindított ismételt abszorpcióellenes vizsgálatot követően a Bizottság újra meghatározta a dömpingkülönbözetet, és a 236/2004/EK rendeletnek megfelelően megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözet 33,7 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására ugyanazt a módszert használták, mint a korábbi vizsgálatban. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat 21 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg. Azonban a 2003 júniusában megindított ismételt abszorpcióellenes vizsgálatot követően a Bizottság újra meghatározta a dömpingkülönbözetet, és a 236/2004/EK rendeletnek megfelelően megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözet 33,7 %-ra emelkedett.

e)   Analóg ország

| (43) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kína nem piacgazdasági berendezkedésű ország, ezért a Kínából származó behozatal rendes értékét egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országból származó adatok alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kína nem piacgazdasági berendezkedésű ország, ezért a Kínából származó behozatal rendes értékét egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országból származó adatok alapján kell megállapítani.

| (44) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés Indiát javasolta mint a Közösségbe érkező kínai export szempontjából megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot. Az eredeti vizsgálatban is Indiát tekintették analóg országnak. |
| --- | --- |

(44)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés Indiát javasolta mint a Közösségbe érkező kínai export szempontjából megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot. Az eredeti vizsgálatban is Indiát tekintették analóg országnak.

| (45) | A kérelmezők azonban azt javasolták, hogy ebben az esetben helyénvalóbb az Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: USA) tekinteni analóg országnak. Azzal érveltek, hogy az USA-ban – Indiával ellentétben – a szulfanilsav-árakat rendes, nem torzított piaci erők határozzák meg. Azt is állították, hogy a szulfanilsav-előállításra az USA-ban alkalmazott folyamat összehasonlítható a Kínában alkalmazottal, az USA-ban előállított és értékesített mennyiségek pedig reprezentatívak. A kérelmezők ezenkívül azzal is érveltek, hogy Indiában a nyersanyagok hozzáférhetősége nem összehasonlítható a nyersanyagok hozzáférhetőségével Kínában, mivel az indiai gyártók az előzetes engedélyezési rendszer (Advance License Scheme) miatt belföldi alapanyagok vásárlása helyett szívesebben importálják a nyersanyagokat. |
| --- | --- |

(45)

A kérelmezők azonban azt javasolták, hogy ebben az esetben helyénvalóbb az Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: USA) tekinteni analóg országnak. Azzal érveltek, hogy az USA-ban – Indiával ellentétben – a szulfanilsav-árakat rendes, nem torzított piaci erők határozzák meg. Azt is állították, hogy a szulfanilsav-előállításra az USA-ban alkalmazott folyamat összehasonlítható a Kínában alkalmazottal, az USA-ban előállított és értékesített mennyiségek pedig reprezentatívak. A kérelmezők ezenkívül azzal is érveltek, hogy Indiában a nyersanyagok hozzáférhetősége nem összehasonlítható a nyersanyagok hozzáférhetőségével Kínában, mivel az indiai gyártók az előzetes engedélyezési rendszer (Advance License Scheme) miatt belföldi alapanyagok vásárlása helyett szívesebben importálják a nyersanyagokat.

| (46) | Ami az USA-nak analóg országként történő alkalmazására vonatkozó javaslatot illeti, meg kell jegyezni, hogy az USA a Kínából és Indiából származó behozatal ellen irányuló dömpingellenes intézkedések, valamint az Indiából származó behozatal ellen irányuló kiegyenlítő intézkedések formájában évek óta alkalmaz védintézkedéseket. Emiatt nem zárható ki, hogy az árakat befolyásolták ezek a kereskedelemvédelmi intézkedések. |
| --- | --- |

(46)

Ami az USA-nak analóg országként történő alkalmazására vonatkozó javaslatot illeti, meg kell jegyezni, hogy az USA a Kínából és Indiából származó behozatal ellen irányuló dömpingellenes intézkedések, valamint az Indiából származó behozatal ellen irányuló kiegyenlítő intézkedések formájában évek óta alkalmaz védintézkedéseket. Emiatt nem zárható ki, hogy az árakat befolyásolták ezek a kereskedelemvédelmi intézkedések.

| (47) | Ami a nyersanyagokhoz való hozzáférést illeti, az is kiderült, hogy az indiai szulfanilsav-gyártók vásárolnak nyersanyagot a belföldi piacon. Tehát nem lehet azzal érvelni, hogy a nyersanyagokhoz való hozzáférés miatt India nem felel meg analóg országként. Ráadásul Indiában több szulfanilsavgyártó is van, és pl. a Kínából származó import is állandóan jelen van a piacon. Ezért semmi sem bizonyítja, hogy ne lenne verseny Indiában. |
| --- | --- |

(47)

Ami a nyersanyagokhoz való hozzáférést illeti, az is kiderült, hogy az indiai szulfanilsav-gyártók vásárolnak nyersanyagot a belföldi piacon. Tehát nem lehet azzal érvelni, hogy a nyersanyagokhoz való hozzáférés miatt India nem felel meg analóg országként. Ráadásul Indiában több szulfanilsavgyártó is van, és pl. a Kínából származó import is állandóan jelen van a piacon. Ezért semmi sem bizonyítja, hogy ne lenne verseny Indiában.

| (48) | A fentiek fényében, és mivel semmilyen egyéb érv nem támasztja alá, hogy az eredeti vizsgálat óta megváltoztak volna a körülmények, az a következtetés született, hogy ezen lejárati felülvizsgálat keretein belül India – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjával összhangban – a rendes érték megállapításának céljára megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(48)

A fentiek fényében, és mivel semmilyen egyéb érv nem támasztja alá, hogy az eredeti vizsgálat óta megváltoztak volna a körülmények, az a következtetés született, hogy ezen lejárati felülvizsgálat keretein belül India – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjával összhangban – a rendes érték megállapításának céljára megfelelő analóg ország.

f)   A rendes érték meghatározása

| (49) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a rendes értéket az analóg ország együttműködő exportáló gyártójától kapott, ellenőrzött információk alapján állapították meg. Pontosabban a rendes érték az Indiában a nem kapcsolt vevők által a rendes kereskedelmi forgalom keretében az összehasonlítható terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árakon alapult. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a rendes értéket az analóg ország együttműködő exportáló gyártójától kapott, ellenőrzött információk alapján állapították meg. Pontosabban a rendes érték az Indiában a nem kapcsolt vevők által a rendes kereskedelmi forgalom keretében az összehasonlítható terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árakon alapult.

g)   Exportár

| (50) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló adatok alapján kellett megállapítani. Az exportár megállapításához a hivatalos Eurostat-adatokat tekintették megfelelő alapnak. |
| --- | --- |

(50)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló adatok alapján kellett megállapítani. Az exportár megállapításához a hivatalos Eurostat-adatokat tekintették megfelelő alapnak.

h)   Összehasonlítás

| (51) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében kellő mértékben figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket. Ilyen kiigazításra a szállítási és a biztosítási költségek tekintetében került sor az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban. Ezután az indiai gyártelepi alapon számolt rendes értékkel vetették össze a korrigált, azonos alapon számított kínai exportárat. |
| --- | --- |

(51)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében kellő mértékben figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket. Ilyen kiigazításra a szállítási és a biztosítási költségek tekintetében került sor az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban. Ezután az indiai gyártelepi alapon számolt rendes értékkel vetették össze a korrigált, azonos alapon számított kínai exportárat.

i)   Dömpingkülönbözet

| (52) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget, a dömpingkülönbözet pedig azzal az összeggel egyenlő, amennyivel a rendes érték meghaladja a Közösségbe irányuló exportárat. A megállapított dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 15–20 % körüli volt. |
| --- | --- |

(52)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget, a dömpingkülönbözet pedig azzal az összeggel egyenlő, amennyivel a rendes érték meghaladja a Közösségbe irányuló exportárat. A megállapított dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 15–20 % körüli volt.

3.   Az import alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

3.1.   India

j)   Előzetes megjegyzések

| (53) | Mivel a felülvizsgálati időszakban nem került sor dömpingre, annak a valószínűségét vizsgálták meg, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Indiából származó dömping megismétlődne-e. Annak érdekében, hogy megállapítsák annak valószínűségét, hogy a dömping megismétlődik, megvizsgálták a Kokan árképzési magatartását, nevezetesen – a Közösséggel szemben alkalmazott exportárakkal és a belföldi áraival összehasonlítva – az egyéb exportpiacokon alkalmazott árait, valamint a termelését, termelési kapacitását és készleteit. Az elemzés a kérdőívre adott válaszokban szereplő információkon alapult, amelyeket a vizsgálat során a Kokan telephelyein ellenőriztek. |
| --- | --- |

(53)

Mivel a felülvizsgálati időszakban nem került sor dömpingre, annak a valószínűségét vizsgálták meg, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Indiából származó dömping megismétlődne-e. Annak érdekében, hogy megállapítsák annak valószínűségét, hogy a dömping megismétlődik, megvizsgálták a Kokan árképzési magatartását, nevezetesen – a Közösséggel szemben alkalmazott exportárakkal és a belföldi áraival összehasonlítva – az egyéb exportpiacokon alkalmazott árait, valamint a termelését, termelési kapacitását és készleteit. Az elemzés a kérdőívre adott válaszokban szereplő információkon alapult, amelyeket a vizsgálat során a Kokan telephelyein ellenőriztek.

k)   A közösségi árak és az indiai árak közötti kapcsolat

| (54) | A közösségi piacon érvényesülő árak magasabbak voltak a Kokan által a belföldi piacán a felülvizsgálati időszak alatt elért áraknál. Ezt a fejleményt azonban annak a ténynek a fényében kell vizsgálni, hogy a vállalat exportárait a kötelezettségvállalásban előírt minimális importárak határozták meg. |
| --- | --- |

(54)

A közösségi piacon érvényesülő árak magasabbak voltak a Kokan által a belföldi piacán a felülvizsgálati időszak alatt elért áraknál. Ezt a fejleményt azonban annak a ténynek a fényében kell vizsgálni, hogy a vállalat exportárait a kötelezettségvállalásban előírt minimális importárak határozták meg.

l)   A harmadik országokra, illetve a Közösségre vonatkozó exportárak és az indiai belföldi árak közötti kapcsolat

| (55) | Megállapították, hogy a Kokan által harmadik országoknak felszámított exportárak átlaga lényegesen alacsonyabb, mint a Közösségbe irányuló kivitel átlagára. Azt is megállapították, hogy ezek az árak dömpingárak, mivel jóval alacsonyabbnak bizonyultak a Kokan által a belföldi piacon alkalmazott áraknál. |
| --- | --- |

(55)

Megállapították, hogy a Kokan által harmadik országoknak felszámított exportárak átlaga lényegesen alacsonyabb, mint a Közösségbe irányuló kivitel átlagára. Azt is megállapították, hogy ezek az árak dömpingárak, mivel jóval alacsonyabbnak bizonyultak a Kokan által a belföldi piacon alkalmazott áraknál.

| (56) | Mint az korábban az (7) és a (41) preambulumbekezdésben szerepelt, a felülvizsgálati időszakban hatályban volt a Kokan Közösségbe irányuló export keretében alkalmazott minimális áraira vonatkozó kötelezettségvállalása, míg a harmadik országbeli vevőknek felszámított árakat szabadon állapították meg. Ezen körülmények között ez utóbbi árak utalnak arra, hogy valószínűleg milyen lenne a Közösségbe irányuló export árszintje, amennyiben az intézkedések hatályukat veszítenék. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, a Kokan valószínűleg csökkentené a Közösségbe irányuló export keretében alkalmazott árait, és valószínűleg megismétlődne a Közösségbe irányuló dömping. |
| --- | --- |

(56)

Mint az korábban az (7) és a (41) preambulumbekezdésben szerepelt, a felülvizsgálati időszakban hatályban volt a Kokan Közösségbe irányuló export keretében alkalmazott minimális áraira vonatkozó kötelezettségvállalása, míg a harmadik országbeli vevőknek felszámított árakat szabadon állapították meg. Ezen körülmények között ez utóbbi árak utalnak arra, hogy valószínűleg milyen lenne a Közösségbe irányuló export árszintje, amennyiben az intézkedések hatályukat veszítenék. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, a Kokan valószínűleg csökkentené a Közösségbe irányuló export keretében alkalmazott árait, és valószínűleg megismétlődne a Közösségbe irányuló dömping.

m)   A harmadik országokba irányuló exportárak, illetve a közösségi piaci árszint közötti kapcsolat

| (57) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy a harmadik országokba irányuló export árai átlagosan alacsonyabbnak bizonyultak a közösségi ipar közösségi piacon alkalmazott eladási árainál. Ez azt jelenti, hogy az érintett terméknek a közösségi piacon uralkodó árszintje igen vonzó piaccá teszi ezt a piacot az indiai exportáló gyártók számára. Ennek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy valóban létezik olyan gazdasági ösztönző, amely arra ösztönöz, hogy az érvényben lévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az értékesítést a magasabb árszínvonalú közösségi piacra irányítsák. |
| --- | --- |

(57)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy a harmadik országokba irányuló export árai átlagosan alacsonyabbnak bizonyultak a közösségi ipar közösségi piacon alkalmazott eladási árainál. Ez azt jelenti, hogy az érintett terméknek a közösségi piacon uralkodó árszintje igen vonzó piaccá teszi ezt a piacot az indiai exportáló gyártók számára. Ennek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy valóban létezik olyan gazdasági ösztönző, amely arra ösztönöz, hogy az érvényben lévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az értékesítést a magasabb árszínvonalú közösségi piacra irányítsák.

n)   Kihasználatlan kapacitások és készletek

| (58) | A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő exportáló gyártó nem halmozott fel készleteket a felülvizsgálati időszak során. Kiderült azonban, hogy a vállalat növelni tudná termelését, mivel a felülvizsgálati időszak alatt 65 % körül volt a kapacitáskihasználtsága. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy megállapították: az együttműködő exportáló gyártó kihasználatlan termelési kapacitása a közösségi fogyasztás több mint 30 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(58)

A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő exportáló gyártó nem halmozott fel készleteket a felülvizsgálati időszak során. Kiderült azonban, hogy a vállalat növelni tudná termelését, mivel a felülvizsgálati időszak alatt 65 % körül volt a kapacitáskihasználtsága. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy megállapították: az együttműködő exportáló gyártó kihasználatlan termelési kapacitása a közösségi fogyasztás több mint 30 %-ának felel meg.

o)   Indiával kapcsolatos következtetés

| (59) | A vizsgálatból egyértelműen kiderült, hogy az indiai és más harmadik országbeli piacok árszínvonala lényegesen alacsonyabb a közösségi piac árszínvonalánál. Ha hatályon kívül helyezik a meglévő dömpingellenes intézkedéseket, az komoly ösztönzést jelent majd az együttműködő indiai exportáló gyártónak nemcsak arra, hogy bevesse kihasználatlan kapacitását, hanem arra is, hogy forgalmának nagyobb részét irányítsa a közösségi piacra, és akár még nagyobb volumenben folytassa a kivitelt. A fenti felmérés arra utal, hogy a megnövekedett mennyiségű, Közösségbe irányuló kivitelre minden valószínűség szerint dömpingáron kerülne sor. |
| --- | --- |

(59)

A vizsgálatból egyértelműen kiderült, hogy az indiai és más harmadik országbeli piacok árszínvonala lényegesen alacsonyabb a közösségi piac árszínvonalánál. Ha hatályon kívül helyezik a meglévő dömpingellenes intézkedéseket, az komoly ösztönzést jelent majd az együttműködő indiai exportáló gyártónak nemcsak arra, hogy bevesse kihasználatlan kapacitását, hanem arra is, hogy forgalmának nagyobb részét irányítsa a közösségi piacra, és akár még nagyobb volumenben folytassa a kivitelt. A fenti felmérés arra utal, hogy a megnövekedett mennyiségű, Közösségbe irányuló kivitelre minden valószínűség szerint dömpingáron kerülne sor.

3.2.   Kínai Népköztársaság

p)   Előzetes megjegyzések

| (60) | A felülvizsgálati időszak alatt megvalósult dömping megállapításán túl azt is megvizsgálták, mennyire valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping folytatódna. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az alábbi következtetések – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tényeken, nevezetesen a kérelmezők által benyújtott információkon alapulnak, valamint az Eurostattól kapott adatokon. |
| --- | --- |

(60)

A felülvizsgálati időszak alatt megvalósult dömping megállapításán túl azt is megvizsgálták, mennyire valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping folytatódna. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az alábbi következtetések – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tényeken, nevezetesen a kérelmezők által benyújtott információkon alapulnak, valamint az Eurostattól kapott adatokon.

q)   Termelési kapacitás

| (61) | A nyilvános adatok azt mutatják, hogy a kínai termelési volumen 22 000 tonna körül van, ami több mint a duplája a Közösség felülvizsgálati időszak során tapasztalt fogyasztásának. A kínai exportáló gyártó együttműködésének hiányában nem volt információ arról, hogy van-e szabad kapacitás a Kínai Népköztársaságban. A rendelkezésre álló információk szerint azonban a kínai gyártóknak módjában áll a jelenleg színezőanyag-különlegességek és vegyszerek előállítására használt, aránylag egyszerű szakaszos eljárással szulfanilsavat előállítani. Emellett – mint azt a fenti (63) preambulumbekezdés már említette – a közösségi piac már évek óta vonzó piac a kínai exportőrök számára. Ezért logikus az a feltételezés, hogy amennyiben a meglévő dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a Kínában meglévő összes szabad termelési kapacitást arra fordítanák, hogy további mennyiségeket irányítsanak a közösségi piacra, illetve a színezőanyag-különlegesség- és vegyszertermelés átállításával megnövelt jelenlegi termelést is a Közösségbe irányítanák át. |
| --- | --- |

(61)

A nyilvános adatok azt mutatják, hogy a kínai termelési volumen 22 000 tonna körül van, ami több mint a duplája a Közösség felülvizsgálati időszak során tapasztalt fogyasztásának. A kínai exportáló gyártó együttműködésének hiányában nem volt információ arról, hogy van-e szabad kapacitás a Kínai Népköztársaságban. A rendelkezésre álló információk szerint azonban a kínai gyártóknak módjában áll a jelenleg színezőanyag-különlegességek és vegyszerek előállítására használt, aránylag egyszerű szakaszos eljárással szulfanilsavat előállítani. Emellett – mint azt a fenti (63) preambulumbekezdés már említette – a közösségi piac már évek óta vonzó piac a kínai exportőrök számára. Ezért logikus az a feltételezés, hogy amennyiben a meglévő dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a Kínában meglévő összes szabad termelési kapacitást arra fordítanák, hogy további mennyiségeket irányítsanak a közösségi piacra, illetve a színezőanyag-különlegesség- és vegyszertermelés átállításával megnövelt jelenlegi termelést is a Közösségbe irányítanák át.

r)   A harmadik országokra, illetve a Közösségre vonatkozó exportárak közötti kapcsolat

| (62) | A rendelkezésre álló adatok szerint a felülvizsgálati időszak alatt a harmadik országokra vonatkozó kínai exportárak messze elmaradtak a Közösségre vonatkozó kínai exportáraktól. Ezért nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök a jelenleg harmadik országokba irányuló kivitelüket átirányítanák a közösségi piacra, és a továbbiakban dömpingáron értékesítenének. |
| --- | --- |

(62)

A rendelkezésre álló adatok szerint a felülvizsgálati időszak alatt a harmadik országokra vonatkozó kínai exportárak messze elmaradtak a Közösségre vonatkozó kínai exportáraktól. Ezért nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök a jelenleg harmadik országokba irányuló kivitelüket átirányítanák a közösségi piacra, és a továbbiakban dömpingáron értékesítenének.

s)   A vámok átvállalásának gyakorlata

| (63) | Miként a 236/2004/EK rendelet is leszögezte, megállapítást nyert, hogy a Kínából a Közösségbe irányuló kivitel tekintetében a dömpingellenes vám átvállalására került sor. Ez a gyakorlat igazolta, hogy a közösségi piac még mindig vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Mivel megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az exportra dömpingáron került sor, azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömping valószínűleg folytatódni fog, ha nem tesznek semmit az intézkedések hatályvesztése ellen, és valószínűleg az exportvolumen is növekedni fog. |
| --- | --- |

(63)

Miként a 236/2004/EK rendelet is leszögezte, megállapítást nyert, hogy a Kínából a Közösségbe irányuló kivitel tekintetében a dömpingellenes vám átvállalására került sor. Ez a gyakorlat igazolta, hogy a közösségi piac még mindig vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Mivel megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az exportra dömpingáron került sor, azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömping valószínűleg folytatódni fog, ha nem tesznek semmit az intézkedések hatályvesztése ellen, és valószínűleg az exportvolumen is növekedni fog.

t)   A Kínai Népköztársasággal kapcsolatos következtetés

| (64) | A vizsgálat megmutatta, hogy a kínai exportőrök jelentős mértékű dömpingelési gyakorlatot folytattak a felülvizsgálati időszak során. A fenti (62) és (63) preambulumbekezdésben szereplő ténymegállapítások alapján arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentős mértékű dömping folytatódna. Az is valószínű, hogy az intézkedések hiányában jelentősen megnőne a dömpingelt importvolumen. |
| --- | --- |

(64)

A vizsgálat megmutatta, hogy a kínai exportőrök jelentős mértékű dömpingelési gyakorlatot folytattak a felülvizsgálati időszak során. A fenti (62) és (63) preambulumbekezdésben szereplő ténymegállapítások alapján arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentős mértékű dömping folytatódna. Az is valószínű, hogy az intézkedések hiányában jelentősen megnőne a dömpingelt importvolumen.

4.   Következtetés a dömping folytatásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (65) | A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy – amennyiben hatályon kívül helyeznék az intézkedéseket – a kínai exportőrök esetében valószínűleg folytatódna, az indiai exportáló gyártók esetében pedig valószínűleg megismétlődne a dömping. |
| --- | --- |

(65)

A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy – amennyiben hatályon kívül helyeznék az intézkedéseket – a kínai exportőrök esetében valószínűleg folytatódna, az indiai exportáló gyártók esetében pedig valószínűleg megismétlődne a dömping.

D.   A KÖZÖSSÉGI IPAR MEGHATÁROZÁSA

| (66) | A Közösségen belül két gyártó állít elő hasonló terméket; a becslések szerint az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében az ő termelésük alkotja a hasonló termék teljes közösségi termelését. |
| --- | --- |

(66)

A Közösségen belül két gyártó állít elő hasonló terméket; a becslések szerint az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében az ő termelésük alkotja a hasonló termék teljes közösségi termelését.

| (67) | Meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálathoz képest a „Sorochimie Chimie Fine” és a „Quimigal SA” elnevezésű vállalatok neve „Ardenity”-re, illetve „CUF Químicos Industriais”-ra módosult. |
| --- | --- |

(67)

Meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálathoz képest a „Sorochimie Chimie Fine” és a „Quimigal SA” elnevezésű vállalatok neve „Ardenity”-re, illetve „CUF Químicos Industriais”-ra módosult.

| (68) | Ez a két gyártó együttműködött a vizsgálatban, és támogatta a felülvizsgálat iránti kérelmet. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezek a gyártók alkotják a közösségi ipart. |
| --- | --- |

(68)

Ez a két gyártó együttműködött a vizsgálatban, és támogatta a felülvizsgálat iránti kérelmet. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezek a gyártók alkotják a közösségi ipart.

E.   A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

1.   Felhasználás a közösségi piacon

| (69) | A Közösség nyilvánvaló felhasználását a következők alapján állapították meg:






  — | az érintett termék behozatala a közösségi piacra az Eurostattól származó adatok alapján, |
| --- | --- | --- |

(69)

A Közösség nyilvánvaló felhasználását a következők alapján állapították meg:

—

az érintett termék behozatala a közösségi piacra az Eurostattól származó adatok alapján,

| — | a közösségi ipar által a közösségi piacon lebonyolított teljes forgalom a kérdőívre adott válaszok alapján. |
| --- | --- |

—

a közösségi ipar által a közösségi piacon lebonyolított teljes forgalom a kérdőívre adott válaszok alapján.

| (70) | A felülvizsgálati időszak alatt a közösségi szulfanilsav-felhasználás 10 000 tonna körül volt. A figyelembe vett időszak alatt 6 %-os fogyasztáscsökkenés volt megfigyelhető.
  1.   táblázat
  Felhasználás a közösségi piacon | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Index | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(70)

A felülvizsgálati időszak alatt a közösségi szulfanilsav-felhasználás 10 000 tonna körül volt. A figyelembe vett időszak alatt 6 %-os fogyasztáscsökkenés volt megfigyelhető.

1.   táblázat

Felhasználás a közösségi piacon

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Felhasználás (tonna)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Index

100

98

102

93

94

2.   Az érintett országokból származó jelenlegi behozatal

| (71) | A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében, valamint tekintettel arra, hogy a Kokannak tulajdonítható az Indiából származó behozatal 100 %-a, és arra, hogy a közösségi ipar csak két gyártóból áll, a 2–5. táblázatban indexált formában kellett bemutatni az adatokat. |
| --- | --- |

(71)

A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében, valamint tekintettel arra, hogy a Kokannak tulajdonítható az Indiából származó behozatal 100 %-a, és arra, hogy a közösségi ipar csak két gyártóból áll, a 2–5. táblázatban indexált formában kellett bemutatni az adatokat.

2.1.   A behozatal mennyisége és az érintett behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt

| (72) | A Kínából és Indiából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése az alábbi táblázatban szereplő adatok szerint alakult. Az importvolumen adatai az Eurostat adatain alapulnak.
  2.   táblázat
  Behozatal az érintett országokból










  Behozatal (index) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 100 | 106 | 128 | 86 | 84 |
| India | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Az érintett országok összesen | 100 | 81 | 95 | 72 | 73 |
| Forrás: Eurostat |

(72)

A Kínából és Indiából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése az alábbi táblázatban szereplő adatok szerint alakult. Az importvolumen adatai az Eurostat adatain alapulnak.

2.   táblázat

Behozatal az érintett országokból

Behozatal (index)

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Kína

100

106

128

86

84

India

100

54

59

56

60

Az érintett országok összesen

100

81

95

72

73

Forrás: Eurostat

3.   táblázat

Az érintett országok piaci részesedése

| Piaci részesedés (index) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 100 | 109 | 126 | 92 | 90 |
| India | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |
| Az érintett országok összesen | 100 | 83 | 94 | 77 | 78 |

Piaci részesedés (index)

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Kína

100

109

126

92

90

India

100

55

58

60

64

Az érintett országok összesen

100

83

94

77

78

| (73) | Az érintett országokból származó import 27 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. 2003 és a felülvizsgálati időszak között az érintett országok piaci részesedése 22 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(73)

Az érintett országokból származó import 27 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. 2003 és a felülvizsgálati időszak között az érintett országok piaci részesedése 22 %-kal csökkent.

| (74) | Ha külön-külön vizsgálják az országokat, az Indiából származó behozatal 40 %-kal csökkent 2003 és a felülvizsgálati időszak között, az Indiából származó behozatal piaci részesedése pedig 36 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(74)

Ha külön-külön vizsgálják az országokat, az Indiából származó behozatal 40 %-kal csökkent 2003 és a felülvizsgálati időszak között, az Indiából származó behozatal piaci részesedése pedig 36 %-kal csökkent.

| (75) | A Kínából származó behozatal volumene 16 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a piaci részesedés pedig 10 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban. |
| --- | --- |

(75)

A Kínából származó behozatal volumene 16 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a piaci részesedés pedig 10 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban.

2.2.   Az érintett termék behozatalára vonatkozó ár alakulása és árképzés

4.   táblázat

Az érintett behozatal árai

| Egységárak (Euro/tonna) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 773 | 876 | 1 138 | 1 128 | 1 040 |
| Index | 100 | 113 | 147 | 146 | 135 |
| India (Indexált) | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Az érintett országok összesen | 956 | 910 | 1 131 | 1 180 | 1 138 |
| Index | 100 | 95 | 118 | 123 | 119 |
| Forrás: Eurostat |

Egységárak (Euro/tonna)

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Kína

773

876

1 138

1 128

1 040

Index

100

113

147

146

135

India (Indexált)

100

85

96

110

111

Az érintett országok összesen

956

910

1 131

1 180

1 138

Index

100

95

118

123

119

Forrás: Eurostat

| (76) | A Kínából származó érintett behozatal átlagára 35 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Ugyanezen időszak alatt az Indiából származó, érintett behozatal átlagára 11 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(76)

A Kínából származó érintett behozatal átlagára 35 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Ugyanezen időszak alatt az Indiából származó, érintett behozatal átlagára 11 %-kal nőtt.

| (77) | A felülvizsgálati időszakban tapasztalt alákínálás mértékének kiszámítása céljából a közösségi ipar nem kapcsolt fogyasztói számára kiajánlott gyártelepi árakat hasonlították össze az érintett országok közösségi határparitáson számított CIF-importáraival, melyeket a kirakodási ár figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítottak. Ez a kiigazítás mind Kína, mind India esetében az áraknak a szokásos vámmal és a behozatalt követően felmerülő költségekkel való megemelését, illetve a kínai áraknak a dömpingellenes vámmal történő további növelését jelentette. Az összehasonlításból az derült ki, hogy a kiigazított kínai és indiai árak nem kínálnak alá a közösségi ipar árainak. |
| --- | --- |

(77)

A felülvizsgálati időszakban tapasztalt alákínálás mértékének kiszámítása céljából a közösségi ipar nem kapcsolt fogyasztói számára kiajánlott gyártelepi árakat hasonlították össze az érintett országok közösségi határparitáson számított CIF-importáraival, melyeket a kirakodási ár figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítottak. Ez a kiigazítás mind Kína, mind India esetében az áraknak a szokásos vámmal és a behozatalt követően felmerülő költségekkel való megemelését, illetve a kínai áraknak a dömpingellenes vámmal történő további növelését jelentette. Az összehasonlításból az derült ki, hogy a kiigazított kínai és indiai árak nem kínálnak alá a közösségi ipar árainak.

3.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

5.   táblázat

Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| A világ többi része | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal (Index) | 100 | 80 | 100 | 97 | 97 |
| Piaci részesedés (Index) | 100 | 82 | 98 | 104 | 104 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 935 | 927 | 1 100 | 1 255 | 1 285 |
| Index | 100 | 99 | 118 | 134 | 137 |
| Forrás: Eurostat |

A világ többi része

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Behozatal (Index)

100

80

100

97

97

Piaci részesedés (Index)

100

82

98

104

104

Átlagár (EUR/tonna)

935

927

1 100

1 255

1 285

Index

100

99

118

134

137

Forrás: Eurostat

| (78) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene kis mértékben, 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Azonban ha figyelembe vesszük a kereslet szűkülését, akkor a piaci részesedésük 0,7 százalékponttal emelkedett. A figyelembe vett időszak alatt ennek a behozatalnak a többsége a fő kiviteli országnak, nevezetesen az USA-nak volt tulajdonítható. |
| --- | --- |

(78)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene kis mértékben, 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Azonban ha figyelembe vesszük a kereslet szűkülését, akkor a piaci részesedésük 0,7 százalékponttal emelkedett. A figyelembe vett időszak alatt ennek a behozatalnak a többsége a fő kiviteli országnak, nevezetesen az USA-nak volt tulajdonítható.

| (79) | Az egyéb harmadik országokból származó szulfanilsav árai kissé alacsonyabbak voltak a közösségi ipar árainál, 2005 óta az indiai árak tendenciáját követték. |
| --- | --- |

(79)

Az egyéb harmadik országokból származó szulfanilsav árai kissé alacsonyabbak voltak a közösségi ipar árainál, 2005 óta az indiai árak tendenciáját követték.

4.   A közösségi ipar gazdasági helyzete

a)   Előzetes megjegyzések

| (80) | A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében a közösségi ipart alkotó két vállalatra vonatkozó adatokat indexált formában kell bemutatni. |
| --- | --- |

(80)

A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében a közösségi ipart alkotó két vállalatra vonatkozó adatokat indexált formában kell bemutatni.

| (81) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vizsgálat a közösségi iparra vonatkozó valamennyi gazdasági tényezőre és mutatóra kiterjedt. |
| --- | --- |

(81)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vizsgálat a közösségi iparra vonatkozó valamennyi gazdasági tényezőre és mutatóra kiterjedt.

b)   A közösségi iparra vonatkozó adatok

—   Termelés, kiépített gyártókapacitás és kapacitáskihasználtság

6.   táblázat

Termelés, kiépített gyártókapacitás, kapacitáskihasználtság

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitás tonnában (index) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Termelés tonnában (index) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Kapacitáskihasználtság (index) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Kapacitás tonnában (index)

100

100

100

105

112

Termelés tonnában (index)

100

119

115

115

117

Kapacitáskihasználtság (index)

100

119

115

109

105

Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai

| (82) | A közösségi ipar termelési szintje a felülvizsgálati időszakban 17 %-kal volt magasabb a figyelembe vett időszak elején mért szintnél. A figyelembe vett időszak alatt a közösségi ipar termelési kapacitása is emelkedett 12 %-kal, mivel az egyik közösségi gyártó nagy tisztaságú szulfanilsav előállítása érdekében termelőeszköz-beruházással növelte kapacitását. Ez a két tényező együttesen a közösségi ipar kapacitáskihasználtságának emelkedéséhez vezetett a figyelembe vett időszak alatt. Azt is meg kell jegyezni, hogy a közösségi ipar kielégítő (75–80 % körüli) kapacitáskihasználtsági szintet ért el a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(82)

A közösségi ipar termelési szintje a felülvizsgálati időszakban 17 %-kal volt magasabb a figyelembe vett időszak elején mért szintnél. A figyelembe vett időszak alatt a közösségi ipar termelési kapacitása is emelkedett 12 %-kal, mivel az egyik közösségi gyártó nagy tisztaságú szulfanilsav előállítása érdekében termelőeszköz-beruházással növelte kapacitását. Ez a két tényező együttesen a közösségi ipar kapacitáskihasználtságának emelkedéséhez vezetett a figyelembe vett időszak alatt. Azt is meg kell jegyezni, hogy a közösségi ipar kielégítő (75–80 % körüli) kapacitáskihasználtsági szintet ért el a felülvizsgálati időszak alatt.

—   Készletek

| (83) | A közösségi ipar év végi készletszintje 22 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A készletszintek jelentősen estek 2004-ben és 2005-ben, majd fokozatosan emelkedtek 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt.
  7.   táblázat
  Záró készletvolumen | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek tonnában (index) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai |

(83)

A közösségi ipar év végi készletszintje 22 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A készletszintek jelentősen estek 2004-ben és 2005-ben, majd fokozatosan emelkedtek 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt.

7.   táblázat

Záró készletvolumen

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Készletek tonnában (index)

100

35

38

64

78

Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai

—   Értékesítési mennyiség, piaci részesedés és növekedés

| (84) | A közösségi ipar értékesítési volumene 5 %-kal volt magasabb a felülvizsgálati időszakban, mint a figyelembe vett időszak elején. Mivel a közösségi fogyasztás 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt (lásd a fenti (70) preambulumbekezdést), a közösségi ipar piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 12 %-kal nőtt. Pontosabban a közösségi ipar körülbelül 7 százalékponttal növelte piaci részesedését a figyelembe vett időszakban. A közösségi ipar piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt végig 50 % felett volt.
  8.   táblázat
  Értékesítési volumenek és piaci részesedés | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen tonnában (index) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Piaci részesedés %-ban (index) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai |

(84)

A közösségi ipar értékesítési volumene 5 %-kal volt magasabb a felülvizsgálati időszakban, mint a figyelembe vett időszak elején. Mivel a közösségi fogyasztás 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt (lásd a fenti (70) preambulumbekezdést), a közösségi ipar piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 12 %-kal nőtt. Pontosabban a közösségi ipar körülbelül 7 százalékponttal növelte piaci részesedését a figyelembe vett időszakban. A közösségi ipar piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt végig 50 % felett volt.

8.   táblázat

Értékesítési volumenek és piaci részesedés

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen tonnában (index)

100

114

107

105

105

Piaci részesedés %-ban (index)

100

116

105

113

112

Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai

| (85) | Meg kell jegyezni, hogy a közösségi fogyasztás csökkenése 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt némiképp hatással volt a közösségi ipar növekedésére. A piaci részesedés növekedését szinte egyenlő mértékben magyarázza az értékesítési volumen növekedése és a figyelembe vett időszak végén tapasztalt mérsékeltebb fogyasztás. |
| --- | --- |

(85)

Meg kell jegyezni, hogy a közösségi fogyasztás csökkenése 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt némiképp hatással volt a közösségi ipar növekedésére. A piaci részesedés növekedését szinte egyenlő mértékben magyarázza az értékesítési volumen növekedése és a figyelembe vett időszak végén tapasztalt mérsékeltebb fogyasztás.

—   A közösségi árakat befolyásoló tényezők

| (86) | A közösségi ipar átlagos eladási árai jelentősen, 26 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszakban. Úgy tűnik, hogy a 2005 óta megfigyelt fejlemények különösen a 2004-ben bevezetett abszorpcióellenes intézkedések hatását tükrözik. A közösségi ipar átlagos eladásai árai jelentősen növekedtek 2004 és 2005 között, azt követően pedig meglehetősen stabilizálódtak. Ez a növekedés azonban alacsonyabb mértékű volt, mint az anilin árának a növekedése, amely a szulfanilsav előállításához szükséges legfontosabb nyersanyag. Az anilint, amely egy benzolszármazék, és amely a teljes gyártási költségnek körülbelül 50 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt, körülbelül 45 %-os árnövekedés jellemezte a 2003 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban.
  9.   táblázat
  Eladási árak | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási ár (index) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai |

(86)

A közösségi ipar átlagos eladási árai jelentősen, 26 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszakban. Úgy tűnik, hogy a 2005 óta megfigyelt fejlemények különösen a 2004-ben bevezetett abszorpcióellenes intézkedések hatását tükrözik. A közösségi ipar átlagos eladásai árai jelentősen növekedtek 2004 és 2005 között, azt követően pedig meglehetősen stabilizálódtak. Ez a növekedés azonban alacsonyabb mértékű volt, mint az anilin árának a növekedése, amely a szulfanilsav előállításához szükséges legfontosabb nyersanyag. Az anilint, amely egy benzolszármazék, és amely a teljes gyártási költségnek körülbelül 50 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt, körülbelül 45 %-os árnövekedés jellemezte a 2003 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban.

9.   táblázat

Eladási árak

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Átlagos eladási ár (index)

100

104

124

125

126

Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai

—   Foglalkoztatás és termelékenység

| (87) | A foglalkoztatás szintje 9 %-kal csökkent 2003 és a felülvizsgálati időszak között, míg a termelés növekedett; ez a közösségi ipar termelékenységének és versenyképességének növekedését tükrözi. Ugyanezen időszak alatt azonban 15 %-kal nőtt az egy alkalmazottra eső átlagos bérköltség.
  10.   táblázat
  Foglalkoztatás és termelékenység | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottság (index) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Termelékenység (index) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Átlagos munkaerőköltség (index) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai |

(87)

A foglalkoztatás szintje 9 %-kal csökkent 2003 és a felülvizsgálati időszak között, míg a termelés növekedett; ez a közösségi ipar termelékenységének és versenyképességének növekedését tükrözi. Ugyanezen időszak alatt azonban 15 %-kal nőtt az egy alkalmazottra eső átlagos bérköltség.

10.   táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatottság (index)

100

96

96

98

91

Termelékenység (index)

100

125

120

117

129

Átlagos munkaerőköltség (index)

100

82

94

106

115

Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai

—   Nyereségesség

11.   táblázat

Nyereségesség

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Index

100

–1 286

1 519

335

191

Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai

| (88) | A közösségi ipar nyereségessége – a 2005. évet kivéve – a forgalom 1 %-a körül vagy alatt volt. A közösségi iparnak jelentős veszteségeket kellett elkönyvelnie 2004-ben; 2005-ben, 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt viszont nyereséget számolhatott el. Tekintettel arra, hogy 2003-ban rendkívül alacsony volt a közösségi ipar nyereségessége, a figyelembe vett időszakban tapasztalt nyilvánvaló növekedés is csak olyan nyereségességi szinthez vezetett, amely még mindig messze esik az ebben a iparban elfogadhatónak tekinthető szinttől. |
| --- | --- |

(88)

A közösségi ipar nyereségessége – a 2005. évet kivéve – a forgalom 1 %-a körül vagy alatt volt. A közösségi iparnak jelentős veszteségeket kellett elkönyvelnie 2004-ben; 2005-ben, 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt viszont nyereséget számolhatott el. Tekintettel arra, hogy 2003-ban rendkívül alacsony volt a közösségi ipar nyereségessége, a figyelembe vett időszakban tapasztalt nyilvánvaló növekedés is csak olyan nyereségességi szinthez vezetett, amely még mindig messze esik az ebben a iparban elfogadhatónak tekinthető szinttől.

| (89) | Megjegyzendő, hogy a közösségi ipar nyereségességét a nyersanyagárak alakulása is befolyásolta. 2003 és a felülvizsgálati időszak között 25 %-kal növekedett az átlagos előállítási költség. Mint a fenti (86) preambulumbekezdés említette, az anilin a szulfanilsav-termelés kulcsfontosságú alapanyaga, amely a gyártási költség körülbelül felét teszi ki. Mivel 2004-ben jelentősen növekedtek az anilinárak, és a közösségi ipar nem tudta áthárítani ezt az árnövekedést a fogyasztókra, veszteséget kellett elkönyvelnie. 2005-ben javult a közösségi ipar helyzete, mivel stabilizálódtak az anilinárak, és a közösségi ipar is olyan mértékben emelni tudta a szulfanilsav árait, hogy fedezze a nyersanyagköltségek emelkedését. 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt az anilinárak újabb növekedésével szembesülő közösségi ipar nyereségessége a forgalom 1 %-a alatti szintre csökkent. |
| --- | --- |

(89)

Megjegyzendő, hogy a közösségi ipar nyereségességét a nyersanyagárak alakulása is befolyásolta. 2003 és a felülvizsgálati időszak között 25 %-kal növekedett az átlagos előállítási költség. Mint a fenti (86) preambulumbekezdés említette, az anilin a szulfanilsav-termelés kulcsfontosságú alapanyaga, amely a gyártási költség körülbelül felét teszi ki. Mivel 2004-ben jelentősen növekedtek az anilinárak, és a közösségi ipar nem tudta áthárítani ezt az árnövekedést a fogyasztókra, veszteséget kellett elkönyvelnie. 2005-ben javult a közösségi ipar helyzete, mivel stabilizálódtak az anilinárak, és a közösségi ipar is olyan mértékben emelni tudta a szulfanilsav árait, hogy fedezze a nyersanyagköltségek emelkedését. 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt az anilinárak újabb növekedésével szembesülő közösségi ipar nyereségessége a forgalom 1 %-a alatti szintre csökkent.

—   Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

12.   táblázat

Beruházások és a beruházások megtérülése

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (index) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Beruházások megtérülése (index) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Beruházások (index)

100

39

57

255

305

Beruházások megtérülése (index)

100

–1 779

2 498

420

224

Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai

| (90) | A figyelembe vett időszak alatt a közösségi ipar további beruházásokat hajtott végre szulfanilsavval kapcsolatos tevékenységeibe. 2006-ban és a vizsgált időszak alatt az elsősorban a meglévő állóeszközök karbantartásához kapcsolódó beruházások mellett az egyik közösségi gyártó beruházásokat hajtott végre, hogy növelje nagy tisztaságú szulfanilsav-előállítási kapacitását. Azt azonban meg kell jegyezni, hogy ez az új kapacitás csak 2008-től válik teljesen üzemképessé. |
| --- | --- |

(90)

A figyelembe vett időszak alatt a közösségi ipar további beruházásokat hajtott végre szulfanilsavval kapcsolatos tevékenységeibe. 2006-ban és a vizsgált időszak alatt az elsősorban a meglévő állóeszközök karbantartásához kapcsolódó beruházások mellett az egyik közösségi gyártó beruházásokat hajtott végre, hogy növelje nagy tisztaságú szulfanilsav-előállítási kapacitását. Azt azonban meg kell jegyezni, hogy ez az új kapacitás csak 2008-től válik teljesen üzemképessé.

| (91) | Mivel a közösségi ipar a figyelembe vett időszak alatt mindvégig alacsony nyereségességi szintet ért el, a beruházások megtérülési indexe – amely a szulfanilsav termeléséhez igénybe vett eszközök nyitó és záró nettó könyv szerinti értéke átlagának százalékában fejezi ki az adózás előtti eredményt – szintén nagyon alacsony szinten maradt, nevezetesen 2 % körül a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(91)

Mivel a közösségi ipar a figyelembe vett időszak alatt mindvégig alacsony nyereségességi szintet ért el, a beruházások megtérülési indexe – amely a szulfanilsav termeléséhez igénybe vett eszközök nyitó és záró nettó könyv szerinti értéke átlagának százalékában fejezi ki az adózás előtti eredményt – szintén nagyon alacsony szinten maradt, nevezetesen 2 % körül a felülvizsgálati időszak alatt.

| (92) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi ipar tőkeigényét kedvezőtlenül érintette a nehéz pénzügyi helyzet. Annak ellenére, hogy az egyik közösségi gyártó egy nagy vállalatcsoport része, a tőkeigényeket nem mindig a kellő szinten elégítik ki, mivel a pénzügyi források e csoporton belül általában a legnyereségesebb egységekhez kerülnek. |
| --- | --- |

(92)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi ipar tőkeigényét kedvezőtlenül érintette a nehéz pénzügyi helyzet. Annak ellenére, hogy az egyik közösségi gyártó egy nagy vállalatcsoport része, a tőkeigényeket nem mindig a kellő szinten elégítik ki, mivel a pénzügyi források e csoporton belül általában a legnyereségesebb egységekhez kerülnek.

—   Pénzforgalom

| (93) | 2003 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen – 85 %-kal – csökkent a pénzforgalom, de még így is pozitív maradt. A pénzforgalom nem követi a nyereségesség tendenciáját, mivel olyan pénzmozgással nem járó tételek befolyásolták, mint az amortizáció és a készletmozgások.
  13.   táblázat
  Pénzforgalom










  Pénzforgalom | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai |

(93)

2003 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen – 85 %-kal – csökkent a pénzforgalom, de még így is pozitív maradt. A pénzforgalom nem követi a nyereségesség tendenciáját, mivel olyan pénzmozgással nem járó tételek befolyásolták, mint az amortizáció és a készletmozgások.

13.   táblázat

Pénzforgalom

Pénzforgalom

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Index

100

41

64

32

15

Forrás: A közösségi ipar kérdőívre adott válaszai

5.   Következtetés

| (94) | 2003 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi iparra vonatkozó mutatók legtöbbje kedvezően változott: az értékesítési volumen, a kapacitáskihasználtság, a termelési volumen, a zárókészletek, a termelékenység, a beruházások és a beruházások megtérülése. A nyereségesség azonban a forgalom 1 %-a alatt maradt a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(94)

2003 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi iparra vonatkozó mutatók legtöbbje kedvezően változott: az értékesítési volumen, a kapacitáskihasználtság, a termelési volumen, a zárókészletek, a termelékenység, a beruházások és a beruházások megtérülése. A nyereségesség azonban a forgalom 1 %-a alatt maradt a felülvizsgálati időszakban.

| (95) | A közösségi ipar 2004-től a felülvizsgálati időszak végéig profitált a szulfanilsav egységárának növekedéséből. Az eladási árak emelkedése azonban nem tudta teljes mértékben ellensúlyozni az előállítási költségek emelkedését, így a haszonkulcsok csökkentek. |
| --- | --- |

(95)

A közösségi ipar 2004-től a felülvizsgálati időszak végéig profitált a szulfanilsav egységárának növekedéséből. Az eladási árak emelkedése azonban nem tudta teljes mértékben ellensúlyozni az előállítási költségek emelkedését, így a haszonkulcsok csökkentek.

| (96) | Emellett a közösségi fogyasztás csökkenése 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt némiképp akadályozta a közösségi ipar fellendülését. |
| --- | --- |

(96)

Emellett a közösségi fogyasztás csökkenése 2006-ban és a felülvizsgálati időszak alatt némiképp akadályozta a közösségi ipar fellendülését.

| (97) | Összességében egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének köszönhetően a közösségi ipar stabilizálni tudta helyzetét, de a Kínából származó dömpingáruk folyamatos jelenléte és a nyersanyagköltségek emelkedése miatt – amelyet a közösségi ipar nem tudott áthárítani a vevőire – nem tudott teljes mértékben kilábalni hátrányos helyzetéből. Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi ipar új berendezésekbe kezdett beruházni a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(97)

Összességében egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének köszönhetően a közösségi ipar stabilizálni tudta helyzetét, de a Kínából származó dömpingáruk folyamatos jelenléte és a nyersanyagköltségek emelkedése miatt – amelyet a közösségi ipar nem tudott áthárítani a vevőire – nem tudott teljes mértékben kilábalni hátrányos helyzetéből. Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi ipar új berendezésekbe kezdett beruházni a figyelembe vett időszak alatt.

| (98) | A fenti elemzés fényében egyrészt felmerült, hogy a figyelembe vett időszak alatt kedvezően alakultak a volumenmutatók. Másrészt a közösségi ipar pénzügyi mutatói, mint például a nyereségesség és a pénzforgalom, azt mutatták, hogy a közösségi ipar még mindig sebezhető gazdasági helyzetben van. Ezért az a következtetés született, hogy még nem tudott teljes mértékben felépülni a számára káros dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(98)

A fenti elemzés fényében egyrészt felmerült, hogy a figyelembe vett időszak alatt kedvezően alakultak a volumenmutatók. Másrészt a közösségi ipar pénzügyi mutatói, mint például a nyereségesség és a pénzforgalom, azt mutatták, hogy a közösségi ipar még mindig sebezhető gazdasági helyzetben van. Ezért az a következtetés született, hogy még nem tudott teljes mértékben felépülni a számára káros dömping hatásaiból.

F.   A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Általános észrevételek

| (99) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében elemezték annak a valószínűségét, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik a károkozás. E tekintetben különösen az érintett országokból származó exportvolumen és árak valószínűsíthető alakulását, valamint az intézkedések hiányában a közösségi ipar helyzetére gyakorolt valószínű hatásukat vizsgálták. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében elemezték annak a valószínűségét, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik a károkozás. E tekintetben különösen az érintett országokból származó exportvolumen és árak valószínűsíthető alakulását, valamint az intézkedések hiányában a közösségi ipar helyzetére gyakorolt valószínű hatásukat vizsgálták.

2.   Az érintett országokból származó behozatal volumenének és árainak alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

| (100) | Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett országokból származó behozatalnak még a dömpingellenes intézkedések megléte mellett is 24,6 %-os piaci részesedése volt a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(100)

Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett országokból származó behozatalnak még a dömpingellenes intézkedések megléte mellett is 24,6 %-os piaci részesedése volt a felülvizsgálati időszak alatt.

| (101) | A vizsgálatból kiderült, hogy az együttműködő indiai exportáló gyártó jelentős, a közösségi fogyasztás több mint 30 %-ának megfelelő szabad kapacitással rendelkezik. Emellett a Bizottság rendelkezésére álló adatok azt mutatták, hogy Kína jelenlegi szulfanilsav-termelése 22 000 tonna körül van, ami több mint a közösségi fogyasztás duplájának felel meg. Ugyanezen információkból az is kitűnik, hogy a kínai gyártók a színezőanyag-különlegességek és vegyszerek előállításáról könnyedén át tudnak állni a szulfanilsav gyártására. Ez az érintett országokban potenciálisan meglévő kapacitás azt jelzi, hogy az exportáló gyártóknak módjukban áll fokozni jelenlegi termelésüket, és ily módon megnövelni a Közösségbe irányuló szulfanilsav-kivitelüket. |
| --- | --- |

(101)

A vizsgálatból kiderült, hogy az együttműködő indiai exportáló gyártó jelentős, a közösségi fogyasztás több mint 30 %-ának megfelelő szabad kapacitással rendelkezik. Emellett a Bizottság rendelkezésére álló adatok azt mutatták, hogy Kína jelenlegi szulfanilsav-termelése 22 000 tonna körül van, ami több mint a közösségi fogyasztás duplájának felel meg. Ugyanezen információkból az is kitűnik, hogy a kínai gyártók a színezőanyag-különlegességek és vegyszerek előállításáról könnyedén át tudnak állni a szulfanilsav gyártására. Ez az érintett országokban potenciálisan meglévő kapacitás azt jelzi, hogy az exportáló gyártóknak módjukban áll fokozni jelenlegi termelésüket, és ily módon megnövelni a Közösségbe irányuló szulfanilsav-kivitelüket.

| (102) | Az is megjegyzendő, hogy a közösségi fogyasztás kis mértékben csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és az elkövetkező években nem várható, hogy a kereslet akkora lesz, hogy fel tudja szívni a Kínából és Indiából származó, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén esetlegesen megnövekedő behozatal többletét. Ebben az esetben a Kínából és Indiából származó szulfanilsav-kivitel nagy valószínűséggel kiszorítaná a közösségi ipar forgalmának nagy részét, mivel a behozatali árak valószínűleg alacsonyabbak lennének. |
| --- | --- |

(102)

Az is megjegyzendő, hogy a közösségi fogyasztás kis mértékben csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és az elkövetkező években nem várható, hogy a kereslet akkora lesz, hogy fel tudja szívni a Kínából és Indiából származó, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén esetlegesen megnövekedő behozatal többletét. Ebben az esetben a Kínából és Indiából származó szulfanilsav-kivitel nagy valószínűséggel kiszorítaná a közösségi ipar forgalmának nagy részét, mivel a behozatali árak valószínűleg alacsonyabbak lennének.

| (103) | A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi piac továbbra is vonzó mind a kínai, mind az indiai exportáló gyártók számára. Mint az korábban a fenti (57) és (62) preambulumbekezdésben szerepelt, csakugyan kiderült, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló indiai és kínai értékesítés export átlagára lényegesen alacsonyabb, mint a Közösségbe irányuló kivitel átlagára. Noha a jelenlegi dömpingellenes és a rendes vámtételek alkalmazása után a kínai és indiai exportárak esetében nem derült fény alákínálásra, a kínai és indiai CIF-exportárak átlagban lényegesen (körülbelül 18 %-kal) alacsonyabbnak bizonyultak a közösségi ipar átlagárainál. Ezért tekintettel i. a (nevezetesen Indiában meglévő) kihasználatlan kapacitásra, ii. az egyéb harmadik országokba irányuló kivitel közösségi piacra történő átirányítására, iii. arra a lehetőségre, hogy a színezőanyag-különlegesség- és vegyszertermelést átállítják szulfanilsav-előállításra (nevezetesen Kínában) mégpedig a Közösségben jelenleg uralkodó árszintnél lényegesen alacsonyabb árszínvonalon, valószínű, hogy a hatályos intézkedések nélkül az érintett országokból a Közösségbe irányuló szulfanilsav-behozatal jelentősen megnövekedik. |
| --- | --- |

(103)

A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi piac továbbra is vonzó mind a kínai, mind az indiai exportáló gyártók számára. Mint az korábban a fenti (57) és (62) preambulumbekezdésben szerepelt, csakugyan kiderült, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló indiai és kínai értékesítés export átlagára lényegesen alacsonyabb, mint a Közösségbe irányuló kivitel átlagára. Noha a jelenlegi dömpingellenes és a rendes vámtételek alkalmazása után a kínai és indiai exportárak esetében nem derült fény alákínálásra, a kínai és indiai CIF-exportárak átlagban lényegesen (körülbelül 18 %-kal) alacsonyabbnak bizonyultak a közösségi ipar átlagárainál. Ezért tekintettel i. a (nevezetesen Indiában meglévő) kihasználatlan kapacitásra, ii. az egyéb harmadik országokba irányuló kivitel közösségi piacra történő átirányítására, iii. arra a lehetőségre, hogy a színezőanyag-különlegesség- és vegyszertermelést átállítják szulfanilsav-előállításra (nevezetesen Kínában) mégpedig a Közösségben jelenleg uralkodó árszintnél lényegesen alacsonyabb árszínvonalon, valószínű, hogy a hatályos intézkedések nélkül az érintett országokból a Közösségbe irányuló szulfanilsav-behozatal jelentősen megnövekedik.

3.   A károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (104) | A fentiek arra engednek következtetni, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, az érintett országból a közösségi piacra irányuló behozatal nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben és a közösségi ipar árainál alacsonyabb dömpingáron történne. Ez minden valószínűség szerint árleszorító tendenciát indítana el a közösségi piacon, ami várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorolna a közösségi ipar gazdasági helyzetére. Ez főleg a figyelembe vett időszak során elért fellendülést fordítaná a visszájára, ami a kár valószínű megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(104)

A fentiek arra engednek következtetni, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, az érintett országból a közösségi piacra irányuló behozatal nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben és a közösségi ipar árainál alacsonyabb dömpingáron történne. Ez minden valószínűség szerint árleszorító tendenciát indítana el a közösségi piacon, ami várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorolna a közösségi ipar gazdasági helyzetére. Ez főleg a figyelembe vett időszak során elért fellendülést fordítaná a visszájára, ami a kár valószínű megismétlődéséhez vezetne.

G.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (105) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározásához az összes különböző érintett érdeket értékelték. |
| --- | --- |

(105)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározásához az összes különböző érintett érdeket értékelték.

| (106) | Továbbá a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásait. |
| --- | --- |

(106)

Továbbá a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásait.

| (107) | Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel. |
| --- | --- |

(107)

Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel.

2.   A közösségi ipar érdeke

| (108) | Megalapozottan várható, hogy a közösségi iparnak továbbra is hasznára válnak a jelenlegi intézkedések, és piaci részesedése visszanyerésével és nyereségességének fokozásával helyzete tovább javul. Amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, valószínű, hogy a közösségi ipart ismét kár éri az érintett országokból származó, megnövekedett, dömpingáron történő behozatal következtében, és jelenleg is törékeny pénzügyi helyzete tovább romlik. |
| --- | --- |

(108)

Megalapozottan várható, hogy a közösségi iparnak továbbra is hasznára válnak a jelenlegi intézkedések, és piaci részesedése visszanyerésével és nyereségességének fokozásával helyzete tovább javul. Amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, valószínű, hogy a közösségi ipart ismét kár éri az érintett országokból származó, megnövekedett, dömpingáron történő behozatal következtében, és jelenleg is törékeny pénzügyi helyzete tovább romlik.

| (109) | Ez alapján arra lehet következtetni, hogy az intézkedések fenntartása a közösségi ipar érdekében állna. |
| --- | --- |

(109)

Ez alapján arra lehet következtetni, hogy az intézkedések fenntartása a közösségi ipar érdekében állna.

3.   Az importőrök érdeke

| (110) | Emlékeztetünk arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapításra került, hogy az intézkedések kivetése nem járna jelentős hatással a közösségi szulfanilsav-kereskedőkre. Mint már korábban említettük, egyetlen importőr sem működött együtt e vizsgálattal, ezért nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely szerint az intézkedések kivetése ellentétes lenne az importőrök érdekeivel. |
| --- | --- |

(110)

Emlékeztetünk arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapításra került, hogy az intézkedések kivetése nem járna jelentős hatással a közösségi szulfanilsav-kereskedőkre. Mint már korábban említettük, egyetlen importőr sem működött együtt e vizsgálattal, ezért nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely szerint az intézkedések kivetése ellentétes lenne az importőrök érdekeivel.

4.   A felhasználók érdeke

| (111) | A Bizottság 31 ismert felhasználónak küldött kérdőívet, akik közül csupán négy adott választ a kérdőívre. A kérdőívre három, optikai fehérítőt gyártó közösségi vállalattól és egy színezőanyagokat gyártó vállalattól érkezett válasz. Azonban e felhasználók által az intézkedések hatására és a szulfanilsavnak az előállítási költségeikben betöltött részarányára vonatkozóan szolgáltatott adatok nem voltak értelmezhetőek. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság 31 ismert felhasználónak küldött kérdőívet, akik közül csupán négy adott választ a kérdőívre. A kérdőívre három, optikai fehérítőt gyártó közösségi vállalattól és egy színezőanyagokat gyártó vállalattól érkezett válasz. Azonban e felhasználók által az intézkedések hatására és a szulfanilsavnak az előállítási költségeikben betöltött részarányára vonatkozóan szolgáltatott adatok nem voltak értelmezhetőek.

| (112) | Az érintett termékből e négy felhasználó által behozott összmennyiség a teljes közösségi behozatal 47,3 %-át jelentette. Ráadásul mivel ez a négy felhasználó jelentős mennyiségű szulfanilsavat vásárol a közösségi ipartól, a felülvizsgálati időszakban együttesen a közösségi fogyasztás 40 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(112)

Az érintett termékből e négy felhasználó által behozott összmennyiség a teljes közösségi behozatal 47,3 %-át jelentette. Ráadásul mivel ez a négy felhasználó jelentős mennyiségű szulfanilsavat vásárol a közösségi ipartól, a felülvizsgálati időszakban együttesen a közösségi fogyasztás 40 %-át képviselték.

| (113) | Három felhasználó ugyanazokat az észrevételeket tette az intézkedések fenntartása ellen, nevezetesen azt, hogy a közösségi ipar termelési kapacitása nem elegendő a belföldi kereslet kielégítésére, és az intézkedések az ő versenyképességüket rontják a feldolgozott termékek vonatkozásában. A negyedik felhasználó nem nyilatkozott arról, hogy az intézkedések fenntartása mellett vagy ellen foglal állást. |
| --- | --- |

(113)

Három felhasználó ugyanazokat az észrevételeket tette az intézkedések fenntartása ellen, nevezetesen azt, hogy a közösségi ipar termelési kapacitása nem elegendő a belföldi kereslet kielégítésére, és az intézkedések az ő versenyképességüket rontják a feldolgozott termékek vonatkozásában. A negyedik felhasználó nem nyilatkozott arról, hogy az intézkedések fenntartása mellett vagy ellen foglal állást.

| (114) | A közösségi piacon lévő kínálattal kapcsolatban figyelembe kell venni, hogy a közösségi ipar a közösségi fogyasztásnak körülbelül 80 %-át tudná kielégíteni a jelenlegi gyártási kapacitással. Azt is hangsúlyozni kell, hogy a közösségi ipar új létesítmény-beruházásokat hajtott végre, hogy növelje a nagy tisztaságú szulfanilsav-termelését. Az intézkedéseknek semmi esetre sem az a célja, hogy megakadályozzák az érintett országokból a közösségi piacra történő behozatalt, hanem az, hogy biztosítsák, hogy a behozatalra ne dömpingáron, illetve kárt okozó árakon kerüljön sor. Ezért arra lehet számítani, hogy az érintett országokból továbbra is érkezik majd behozatal a piacra, ahogyan az intézkedések 2002-ben történt bevezetését követően is történt. |
| --- | --- |

(114)

A közösségi piacon lévő kínálattal kapcsolatban figyelembe kell venni, hogy a közösségi ipar a közösségi fogyasztásnak körülbelül 80 %-át tudná kielégíteni a jelenlegi gyártási kapacitással. Azt is hangsúlyozni kell, hogy a közösségi ipar új létesítmény-beruházásokat hajtott végre, hogy növelje a nagy tisztaságú szulfanilsav-termelését. Az intézkedéseknek semmi esetre sem az a célja, hogy megakadályozzák az érintett országokból a közösségi piacra történő behozatalt, hanem az, hogy biztosítsák, hogy a behozatalra ne dömpingáron, illetve kárt okozó árakon kerüljön sor. Ezért arra lehet számítani, hogy az érintett országokból továbbra is érkezik majd behozatal a piacra, ahogyan az intézkedések 2002-ben történt bevezetését követően is történt.

| (115) | Azt is meg kell jegyezni, hogy manapság a szulfanilsav-termelés a Közösségen kívül csupán a világ néhány országára korlátozódik, mint például India, a Kínai Népköztársaság és az USA. Ezért fontos, hogy a közösségi ipar hatékony versenyfeltételek mellett működhessen, hogy a belföldi termékkínálat továbbra is a Közösség összes felhasználójának rendelkezésére álljon. |
| --- | --- |

(115)

Azt is meg kell jegyezni, hogy manapság a szulfanilsav-termelés a Közösségen kívül csupán a világ néhány országára korlátozódik, mint például India, a Kínai Népköztársaság és az USA. Ezért fontos, hogy a közösségi ipar hatékony versenyfeltételek mellett működhessen, hogy a belföldi termékkínálat továbbra is a Közösség összes felhasználójának rendelkezésére álljon.

| (116) | A felhasználók versenyképességének vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy ezen vizsgálat keretében a felhasználóktól megszerzett információk hiánya ellenére az eredeti vizsgálatban kiderült, hogy a dömpingellenes intézkedések kevesebb mint 1 %-kal növelik a szulfanilsavat tartalmazó optikai fehérítők és színezőanyagok összköltségét. |
| --- | --- |

(116)

A felhasználók versenyképességének vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy ezen vizsgálat keretében a felhasználóktól megszerzett információk hiánya ellenére az eredeti vizsgálatban kiderült, hogy a dömpingellenes intézkedések kevesebb mint 1 %-kal növelik a szulfanilsavat tartalmazó optikai fehérítők és színezőanyagok összköltségét.

| (117) | A fentiek alapján e lejárati felülvizsgálat keretein belül is az a vélemény alakult ki, hogy az intézkedések fenntartása nem járna jelentősen kedvezőtlen hatással a felhasználók helyzetére. |
| --- | --- |

(117)

A fentiek alapján e lejárati felülvizsgálat keretein belül is az a vélemény alakult ki, hogy az intézkedések fenntartása nem járna jelentősen kedvezőtlen hatással a felhasználók helyzetére.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (118) | A fentiekre való tekintettel az a következtetés vonható le, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(118)

A fentiekre való tekintettel az a következtetés vonható le, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnának.

H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (119) | Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és meggondolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását szándékoztak ajánlani. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy ismertessék észrevételeiket és kifejthessék véleményüket. Nem érkezett olyan jellegű észrevétel, amely befolyásolta volna a fent említett következtetéseket. |
| --- | --- |

(119)

Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és meggondolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását szándékoztak ajánlani. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy ismertessék észrevételeiket és kifejthessék véleményüket. Nem érkezett olyan jellegű észrevétel, amely befolyásolta volna a fent említett következtetéseket.

| (120) | A szulfanilsav Kínából történő dömpingelt behozatala folytatásának valószínűsége, a szulfanilsav Indiából történő dömpingelt behozatala megismétlődésének valószínűsége, a károkozás megismétlődésének valószínűsége és a Közösség érdeke tárgyában megfogalmazott következtetésekre való tekintettel a szulfanilsav-behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, hogy el lehessen kerülni a közösségi iparnak a dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését. |
| --- | --- |

(120)

A szulfanilsav Kínából történő dömpingelt behozatala folytatásának valószínűsége, a szulfanilsav Indiából történő dömpingelt behozatala megismétlődésének valószínűsége, a károkozás megismétlődésének valószínűsége és a Közösség érdeke tárgyában megfogalmazott következtetésekre való tekintettel a szulfanilsav-behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, hogy el lehessen kerülni a közösségi iparnak a dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését.

| (121) | A vámtétel nem alkalmazandó az érintett termék olyan behozatalára, amelyet az az egy indiai vállalat gyárt és értékesít exportra, amelytől a 2006/37/EK bizottsági határozatban kötelezettségvállalást fogadtak el, |
| --- | --- |

(121)

A vámtétel nem alkalmazandó az érintett termék olyan behozatalára, amelyet az az egy indiai vállalat gyárt és értékesít exportra, amelytől a 2006/37/EK bizottsági határozatban kötelezettségvállalást fogadtak el,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Tanács az ex 2921 42 10 KN-kód (2921421060 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav-behozatalra végleges dömpingellenes vámot vet ki.

(2)   Az (1) bekezdésben ismertetett termékek vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

| Ország | Végleges vám (%) |
| --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | 33,7 |
| India | 18,3 |

Ország

Végleges vám (%)

Kínai Népköztársaság

33,7

India

18,3

(3)   Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a végleges dömpingellenes vámot nem kell alkalmazni a 2. cikk szerint szabad forgalomba hozott importra.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó, hatályban levő rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett, olyan vállalatok által számlázott behozatal, amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve az időről időre módosított 2006/37/EK határozatban szerepel, abban az esetben mentes az 1. cikkel kivetett dömpingellenes vám alól, ha:

| — | az importált termékek gyártását, szállítását és számlázását az említett vállalatok végzik közvetlenül az első független közösségi vevő számára, valamint |
| --- | --- |

—

az importált termékek gyártását, szállítását és számlázását az említett vállalatok végzik közvetlenül az első független közösségi vevő számára, valamint

| — | ezekhez a behozatalokhoz kötelezettségvállalási, azaz olyan kereskedelmi számla is tartozik, mely tartalmazza legalább az e rendelet mellékletében szereplő adatokat és nyilatkozatot, valamint |
| --- | --- |

—

ezekhez a behozatalokhoz kötelezettségvállalási, azaz olyan kereskedelmi számla is tartozik, mely tartalmazza legalább az e rendelet mellékletében szereplő adatokat és nyilatkozatot, valamint

| — | a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. |
| --- | --- |

—

a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak.

(2)   A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik minden olyan esetben, amikor megállapítást nyer, hogy az 1. cikkben ismertetett és a vám fizetése alól az (1) bekezdésben felsorolt feltételek teljesítése esetén mentesített áruk e feltételek közül egynek vagy többnek nem felelnek meg. Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kötelezettségvállalási számla nem felel meg a melléklet rendelkezéseinek, vagy ha bebizonyosodik, hogy a kötelezettségvállalási számla nem hiteles, illetve ha a Bizottság a 384/96/EK rendelet 8. cikke (9) bekezdésével vagy az alaprendelet 13. cikke (9) bekezdésével összhangban visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását olyan rendelet vagy határozat formájában, amely (egy) meghatározott ügylet(ek)re vonatkozik, s amelyben a Bizottság a vonatkozó kötelezettségvállalási számlá(ka)t érvénytelennek nyilvánítja, azt úgy kell tekinteni, hogy az (1) bekezdésben megállapított második feltétel nem teljesül.

(3)   Az importőrök szokásos kereskedelmi kockázatként elfogadják, hogy ha a felek bármelyike az (1) bekezdésben felsorolt és a (2) bekezdésben meghatározott feltételek közül egyet vagy többet nem teljesít, az vámtartozás keletkezéséhez vezethet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (15) 201. cikke alapján. A keletkezett vámtartozást meg kell téríteni azt követően, hogy a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2008. október 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. KOUCHNER

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 196., 2002.7.25., 11. o.

2

(3)  HL L 196., 2002.7.25., 1. o.

3

(4)  HL L 196., 2002.7.25., 36. o.

4

(5)  HL L 40., 2004.2.12., 17. o.

5

(6)  HL L 80., 2004.3.18., 29. o.

6

(7)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o.

7

(8)  HL C 101., 2005.4.27., 34. o.

8

(9)  HL L 22., 2006.1.26., 52. o.

9

(10)  HL L 22., 2006.1.26., 5. o.

10

(11)  HL C 272., 2006.11.9., 18. o.

11

(12)  HL C 171., 2007.7.24., 18. o.

12

(13)  HL C 171., 2007.7.24., 14. o.

13

(14)  HL C 229., 2007.9.29., 9. o.

14

(15)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

15

---

MELLÉKLET

A Közösségbe irányuló értékesítés során a vállalatnak a következő elemeket kell feltüntetnie a kötelezettségvállalás tárgyát képező szulfanilsavra vonatkozó kereskedelmi számlán:

| 1. | Címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA”. |
| --- | --- |

1.

Címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA”.

| 2. | A kereskedelmi számlát kiállító, a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2006/37/EK bizottsági határozat 1. cikkében említett vállalat neve. |
| --- | --- |

2.

A kereskedelmi számlát kiállító, a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2006/37/EK bizottsági határozat 1. cikkében említett vállalat neve.

| 3. | A kereskedelmi számla száma. |
| --- | --- |

3.

A kereskedelmi számla száma.

| 4. | A kereskedelmi számla kiállításának kelte. |
| --- | --- |

4.

A kereskedelmi számla kiállításának kelte.

| 5. | A TARIC kiegészítő kód, amely alapján a számlán szereplő áru a Közösség határán elvámolandó. |
| --- | --- |

5.

A TARIC kiegészítő kód, amely alapján a számlán szereplő áru a Közösség határán elvámolandó.

| 6. | Az áru pontos megnevezése, többek között:






  — | a kötelezettségvállaláshoz használt termékkódszám (PCN) (pl.: „PA99”, „PS85” vagy „TA98”), |
| --- | --- | --- |

6.

Az áru pontos megnevezése, többek között:

—

a kötelezettségvállaláshoz használt termékkódszám (PCN) (pl.: „PA99”, „PS85” vagy „TA98”),

| — | a PCN műszaki/fizikai adatai, pl. a „PA99” és „PS85” esetében fehér, nagy folyékonyságú por és a „TA98” esetében szürke, nagy folyékonyságú por, |
| --- | --- |

—

a PCN műszaki/fizikai adatai, pl. a „PA99” és „PS85” esetében fehér, nagy folyékonyságú por és a „TA98” esetében szürke, nagy folyékonyságú por,

| — | a vállalat termékkódszáma (CPC) (ha van ilyen), |
| --- | --- |

—

a vállalat termékkódszáma (CPC) (ha van ilyen),

| — | KN-kód, |
| --- | --- |

—

KN-kód,

| — | mennyiség (tonnában megadva). |
| --- | --- |

—

mennyiség (tonnában megadva).

| 7. | Az értékesítés feltételeinek leírása, beleértve:






  — | tonnánkénti ár, |
| --- | --- | --- |

7.

Az értékesítés feltételeinek leírása, beleértve:

—

tonnánkénti ár,

| — | a vonatkozó fizetési feltételek, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó fizetési feltételek,

| — | a vonatkozó szállítási feltételek, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó szállítási feltételek,

| — | árengedmények és visszatérítések összesen. |
| --- | --- |

—

árengedmények és visszatérítések összesen.

| 8. | A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amely részére a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező, árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította. |
| --- | --- |

8.

A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amely részére a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező, árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította.

| 9. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő áruknak az Európai Közösségbe közvetlen export útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2006/37/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

9.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő áruknak az Európai Közösségbe közvetlen export útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2006/37/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

---

| 16.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/18

---

A TANÁCS 1001/2008/EK RENDELETE

(2008. október 13.)

a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályban lévő intézkedések

| (1) | 2002 augusztusában az 1514/2002/EK tanácsi rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki a többek között a Koreai Köztársaságból és Malajziából (a továbbiakban: az érintett országok) származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékek, illetve csőszerelvények (a továbbiakban: TPF-ek vagy az érintett termékek) behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). A hatályos dömpingellenes vámok Malajziára jelenleg a következők: 59,2 % az Anggerik Laksana Sdn Bhd-re és 75 % az összes többi vállalatra; a Koreai Köztársaság összes vállalatára pedig 44 %. |
| --- | --- |

(1)

2002 augusztusában az 1514/2002/EK tanácsi rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki a többek között a Koreai Köztársaságból és Malajziából (a továbbiakban: az érintett országok) származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékek, illetve csőszerelvények (a továbbiakban: TPF-ek vagy az érintett termékek) behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). A hatályos dömpingellenes vámok Malajziára jelenleg a következők: 59,2 % az Anggerik Laksana Sdn Bhd-re és 75 % az összes többi vállalatra; a Koreai Köztársaság összes vállalatára pedig 44 %.

| (2) | Ezen eljárás hatályán kívül a 964/2003/EK tanácsi rendelet (3) értelmében jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak érvényben a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra (58,6 %) és a Thaiföldről származó behozatalra (58,9 %) is, két thaiföldi vállalat kivételével, valamint a Tajvanban feladott termékekre (függetlenül attól, hogy tajvani származásúnak nyilvánították-e). A Kínából származó érintett termékre vonatkozó intézkedéseket a 2052/2004/EK tanácsi rendelet (4) kiterjesztette ugyanezen terméknek az Indonéziában feladott behozatalára, a 2053/2004/EK tanácsi rendelet (5) a Srí Lankán feladott behozatalára, a 655/2006/EK tanácsi rendelet (6) pedig a Fülöp-szigeteken feladott behozatalára, függetlenül attól, hogy Indonéziából, Srí Lankáról vagy a Fülöp-szigetekről származónak nyilvánították-e. |
| --- | --- |

(2)

Ezen eljárás hatályán kívül a 964/2003/EK tanácsi rendelet (3) értelmében jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak érvényben a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra (58,6 %) és a Thaiföldről származó behozatalra (58,9 %) is, két thaiföldi vállalat kivételével, valamint a Tajvanban feladott termékekre (függetlenül attól, hogy tajvani származásúnak nyilvánították-e). A Kínából származó érintett termékre vonatkozó intézkedéseket a 2052/2004/EK tanácsi rendelet (4) kiterjesztette ugyanezen terméknek az Indonéziában feladott behozatalára, a 2053/2004/EK tanácsi rendelet (5) a Srí Lankán feladott behozatalára, a 655/2006/EK tanácsi rendelet (6) pedig a Fülöp-szigeteken feladott behozatalára, függetlenül attól, hogy Indonéziából, Srí Lankáról vagy a Fülöp-szigetekről származónak nyilvánították-e.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (3) | A Koreai Köztársaságból és Malajziából származó csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében a Bizottsághoz ezen intézkedések felülvizsgálatára irányuló kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(3)

A Koreai Köztársaságból és Malajziából származó csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében a Bizottsághoz ezen intézkedések felülvizsgálatára irányuló kérelem érkezett.

| (4) | A kérelmet 2007. május 23-án nyújtotta be az Európai Unió tompahegesztéssel készült acélszerelvények iparágának védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) azon gyártók nevében, amelyek termelése a vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékek, illetve csőszerelvények teljes közösségi termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet 2007. május 23-án nyújtotta be az Európai Unió tompahegesztéssel készült acélszerelvények iparágának védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) azon gyártók nevében, amelyek termelése a vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékek, illetve csőszerelvények teljes közösségi termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

| (5) | A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

| (6) | A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határozott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat megindításához, és az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot (8) indított. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határozott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat megindításához, és az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot (8) indított.

3.   Vizsgálat

| (7) | A Bizottság szolgálatai a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatták a kérelmező közösségi gyártókat, az egyéb közösségi gyártókat, az érintett országok exportáló gyártóit, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat és a tudomása szerint érintett szövetségeiket, valamint mindkét exportáló ország kormányának képviselőit. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság szolgálatai a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatták a kérelmező közösségi gyártókat, az egyéb közösségi gyártókat, az érintett országok exportáló gyártóit, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat és a tudomása szerint érintett szövetségeiket, valamint mindkét exportáló ország kormányának képviselőit.

| (8) | A Bizottság kérdőíveket küldött a fent említett feleknek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt határidőn belül jelentkeztek. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság kérdőíveket küldött a fent említett feleknek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt határidőn belül jelentkeztek.

| (9) | A Bizottság az érdekelt feleknek arra is lehetőséget nyújtott, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az érdekelt feleknek arra is lehetőséget nyújtott, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (10) | Tekintettel az érintett termék koreai köztársaságbeli exportáló gyártóinak, az importőröknek, a kereskedőknek és a közösségi gyártóknak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő, az alaprendelet 17. cikkével összhangban. Annak érdekében, hogy el tudja dönteni, szükség van-e mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság mintavételi űrlapokat küldött ki, amelyekben konkrét információkat kért minden egyes érintett közösségi gyártó, exportáló gyártó és importőr átlagos értékesítési mennyiségéről és árairól. A koreai exportáló gyártóktól egyetlen válasz sem, az importőröktől viszont tizenegy válasz érkezett. A mintavételi űrlapot csak négy közösségi gyártó töltötte ki. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel az érintett termék koreai köztársaságbeli exportáló gyártóinak, az importőröknek, a kereskedőknek és a közösségi gyártóknak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő, az alaprendelet 17. cikkével összhangban. Annak érdekében, hogy el tudja dönteni, szükség van-e mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság mintavételi űrlapokat küldött ki, amelyekben konkrét információkat kért minden egyes érintett közösségi gyártó, exportáló gyártó és importőr átlagos értékesítési mennyiségéről és árairól. A koreai exportáló gyártóktól egyetlen válasz sem, az importőröktől viszont tizenegy válasz érkezett. A mintavételi űrlapot csak négy közösségi gyártó töltötte ki. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre.

| (11) | A kérdőívre tehát négy közösségi gyártó válaszolt, de közülük egy csak részlegesen; a hiányosságokra rámutató levél elküldése után pedig nem küldött újabb választ. Malajziából a kérdőívre két válasz érkezett, az egyik egy új vállalattól, a másik pedig egy olyan vállalattól, amely később azonban visszautasította a Bizottság helyszíni ellenőrzését. Egyetlen koreai exportáló gyártó sem válaszolt a kérdőívre. Két importőr küldött választ a kérdőívre. |
| --- | --- |

(11)

A kérdőívre tehát négy közösségi gyártó válaszolt, de közülük egy csak részlegesen; a hiányosságokra rámutató levél elküldése után pedig nem küldött újabb választ. Malajziából a kérdőívre két válasz érkezett, az egyik egy új vállalattól, a másik pedig egy olyan vállalattól, amely később azonban visszautasította a Bizottság helyszíni ellenőrzését. Egyetlen koreai exportáló gyártó sem válaszolt a kérdőívre. Két importőr küldött választ a kérdőívre.

| (12) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy meghatározza a dömping és a károkozás folytatódásának valószínűségét és a Közösség érdekét. Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:






  a) | Kérelmező közösségi termelők






  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Ausztria |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy meghatározza a dömping és a károkozás folytatódásának valószínűségét és a Közösség érdekét. Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:

a)

Kérelmező közösségi termelők

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Ausztria

| — | Interfit S.A., Maubeuge, Franciaország |
| --- | --- |

—

Interfit S.A., Maubeuge, Franciaország

| — | Virgilio CENA & Figli S.p.a., Brescia, Olaszország. |
| --- | --- |

—

Virgilio CENA & Figli S.p.a., Brescia, Olaszország.

| b) | Új malajziai gyártó
  Pantech Steel Industries SDN. BHD., Selangor, Malajzia |
| --- | --- |

b)

Új malajziai gyártó

Pantech Steel Industries SDN. BHD., Selangor, Malajzia

4.   Vizsgálati időszak

| (13) | A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2006. július 1. és 2007. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozott. A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(13)

A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2006. július 1. és 2007. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozott. A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) vonatkozott.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (14) | A felülvizsgálat tárgyát képező termékek a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 és ex 7307 99 90 KN-kód alá sorolható, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőillesztékek, illetve csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel. |
| --- | --- |

(14)

A felülvizsgálat tárgyát képező termékek a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 és ex 7307 99 90 KN-kód alá sorolható, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőillesztékek, illetve csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel.

| (15) | Ezeket a csőillesztéseket vagy -szerelvényeket lényegében csövek és csővezetékek vágásával és alakításával állítják elő. A csőillesztéseket vagy -szerelvényeket csövek vagy csővezetékek csatlakoztatására használják, és különféle formákban (könyökdarabok, T-idomok, szűkítő darabok és kupakok), anyagminőségben és méretben fordulnak elő. Elsősorban a petrolkémiai iparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben használják őket. Amikor a petrolkémiai iparban való felhasználásra értékesítik őket, az alkalmazott globális szabvány az ANSI szabvány. Egyéb célokra a Közösségben legáltalánosabban alkalmazott szabvány a DIN szabvány. |
| --- | --- |

(15)

Ezeket a csőillesztéseket vagy -szerelvényeket lényegében csövek és csővezetékek vágásával és alakításával állítják elő. A csőillesztéseket vagy -szerelvényeket csövek vagy csővezetékek csatlakoztatására használják, és különféle formákban (könyökdarabok, T-idomok, szűkítő darabok és kupakok), anyagminőségben és méretben fordulnak elő. Elsősorban a petrolkémiai iparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben használják őket. Amikor a petrolkémiai iparban való felhasználásra értékesítik őket, az alkalmazott globális szabvány az ANSI szabvány. Egyéb célokra a Közösségben legáltalánosabban alkalmazott szabvány a DIN szabvány.

2.   Hasonló termék

| (16) | A korábbihoz hasonlóan a jelen vizsgálat is kimutatta, hogy az érintett országokban gyártott, belföldön értékesített és/vagy a Közösségbe exportált, vasból vagy acélból készült csőillesztések vagy -szerelvények ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és végfelhasználásuk is ugyanaz, mint a kérelmező közösségi termelők által a Közösségben értékesített termékeké, így ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinthetők. |
| --- | --- |

(16)

A korábbihoz hasonlóan a jelen vizsgálat is kimutatta, hogy az érintett országokban gyártott, belföldön értékesített és/vagy a Közösségbe exportált, vasból vagy acélból készült csőillesztések vagy -szerelvények ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és végfelhasználásuk is ugyanaz, mint a kérelmező közösségi termelők által a Közösségben értékesített termékeké, így ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinthetők.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (17) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vezethet-e. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vezethet-e.

1.   Előzetes megjegyzések

| (18) | A fent említettek értelmében Korea és Malajzia exportáló gyártóival való együttműködés hiányában – egyetlen új vállalat kivételével – ezt a vizsgálatot az egyéb forrásokból a Bizottság rendelkezésére álló információkra kellett alapozni. Ennek megfelelően és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a behozatali mennyiségek és árak megállapításához az Eurostat egyéb forrásokkal ellenőrzött, nyolcjegyű KN-kódos adatait használták. A dömpingkülönbözet kiszámításához az elérhető adatokat használták, ez a jelen esetben a kérelemben és az USA statisztikákban szereplő adatokat jelentette. |
| --- | --- |

(18)

A fent említettek értelmében Korea és Malajzia exportáló gyártóival való együttműködés hiányában – egyetlen új vállalat kivételével – ezt a vizsgálatot az egyéb forrásokból a Bizottság rendelkezésére álló információkra kellett alapozni. Ennek megfelelően és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a behozatali mennyiségek és árak megállapításához az Eurostat egyéb forrásokkal ellenőrzött, nyolcjegyű KN-kódos adatait használták. A dömpingkülönbözet kiszámításához az elérhető adatokat használták, ez a jelen esetben a kérelemben és az USA statisztikákban szereplő adatokat jelentette.

| (19) | Mivel jelenleg Koreából és Malajziából kis mennyiségű csőillesztéket és csőszerelvényt importál az Unió, a Bizottságnak más ország adatait kellett felhasználnia. Az USA-t megfelelőnek találták, mivel piaca hasonló méretű, és sok ugyan a hazai gyártó, de az import is nagyarányú, aminek következtében ez a piac kifejezetten versenyképes. Az USA emellett a koreai és malajziai export legfőbb célországa. |
| --- | --- |

(19)

Mivel jelenleg Koreából és Malajziából kis mennyiségű csőillesztéket és csőszerelvényt importál az Unió, a Bizottságnak más ország adatait kellett felhasználnia. Az USA-t megfelelőnek találták, mivel piaca hasonló méretű, és sok ugyan a hazai gyártó, de az import is nagyarányú, aminek következtében ez a piac kifejezetten versenyképes. Az USA emellett a koreai és malajziai export legfőbb célországa.

2.   Dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban

a)   Rendes érték

| (20) | Az alaprendelet 18. cikkével összhangban, és a koreai és malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában – egyetlen új vállalatot kivéve –, a rendes érték a kérelemben megadott adatokon alapul, azaz a gyártási költség becsült értékén, amihez 12,3 % és 15,1 % értékesítési, általános és igazgatási költséget (SGA), valamint 5,6 % és 6 % haszonkulcsot adtak hozzá (az első számadat mindig Koreára, a második Malajziára vonatkozik), a forgalom százalékában kifejezve. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fenti százalékos arányok óvatos becslés eredményei. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 18. cikkével összhangban, és a koreai és malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában – egyetlen új vállalatot kivéve –, a rendes érték a kérelemben megadott adatokon alapul, azaz a gyártási költség becsült értékén, amihez 12,3 % és 15,1 % értékesítési, általános és igazgatási költséget (SGA), valamint 5,6 % és 6 % haszonkulcsot adtak hozzá (az első számadat mindig Koreára, a második Malajziára vonatkozik), a forgalom százalékában kifejezve. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fenti százalékos arányok óvatos becslés eredményei.

b)   Exportár

| (21) | Az alaprendelet 18. cikkével összhangban, és a koreai és malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiányában – egyetlen új vállalatot kivéve – az exportárat az USA-ba irányuló koreai és malajziai exportárak alapján számították ki, amelyeket az USA importstatisztikáiból merítettek. E számadatokat terméktípusonként, minden terméktípusnak a kérelemben megadott információkon alapuló, tonnában mért mennyiségével arányosan kiigazították. |
| --- | --- |

(21)

Az alaprendelet 18. cikkével összhangban, és a koreai és malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiányában – egyetlen új vállalatot kivéve – az exportárat az USA-ba irányuló koreai és malajziai exportárak alapján számították ki, amelyeket az USA importstatisztikáiból merítettek. E számadatokat terméktípusonként, minden terméktípusnak a kérelemben megadott információkon alapuló, tonnában mért mennyiségével arányosan kiigazították.

c)   Összehasonlítás

| (22) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján. |
| --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.

| (23) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők különbségeit. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás költségeit és a járulékos költségeket illetően. |
| --- | --- |

(23)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők különbségeit. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás költségeit és a járulékos költségeket illetően.

d)   Dömpingkülönbözet

| (24) | A számtanilag képzett rendes érték és számtanilag képzett exportár összehasonlítása mindkét érintett országban kimutatta a dömpinget, a dömpingkülönbözet azzal az összeggel lévén egyenlő, amennyivel a megállapított rendes érték meghaladja az exportárat. A dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF behozatali ár százalékában kifejezve Korára 15,1 % és Malajziára 61,3 % volt. |
| --- | --- |

(24)

A számtanilag képzett rendes érték és számtanilag képzett exportár összehasonlítása mindkét érintett országban kimutatta a dömpinget, a dömpingkülönbözet azzal az összeggel lévén egyenlő, amennyivel a megállapított rendes érték meghaladja az exportárat. A dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF behozatali ár százalékában kifejezve Korára 15,1 % és Malajziára 61,3 % volt.

3.   Az import alakulása az intézkedések esetleges megszűnése esetén

a)   Előzetes megjegyzések

| (25) | A vizsgálati időszak során a dömping meglétére irányuló elemzés mellett a dömping folytatódásának valószínűségét is vizsgálták. A koreai és malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiányában – egyetlen új vállalatot kivéve –, és mivel a TPF ágazatot illetően nyilvánosan elérhető információk nem állnak rendelkezésre, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően elsősorban a rendelkezésre álló tényeken, nevezetesen az Eurostat adatain, a felülvizsgálat iránti kérelmen és USA-beli statisztikákon alapulnak. |
| --- | --- |

(25)

A vizsgálati időszak során a dömping meglétére irányuló elemzés mellett a dömping folytatódásának valószínűségét is vizsgálták. A koreai és malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiányában – egyetlen új vállalatot kivéve –, és mivel a TPF ágazatot illetően nyilvánosan elérhető információk nem állnak rendelkezésre, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően elsősorban a rendelkezésre álló tényeken, nevezetesen az Eurostat adatain, a felülvizsgálat iránti kérelmen és USA-beli statisztikákon alapulnak.

b)   Korea és Malajzia termelési kapacitása

| (26) | A Koreában és Malajziában rendelkezésre álló termelési kapacitás 35 300 tonnára, exportkapacitásuk pedig 20 000 tonnára tehető. Ez a közösségi felhasználás több mint egynegyedét képviseli. |
| --- | --- |

(26)

A Koreában és Malajziában rendelkezésre álló termelési kapacitás 35 300 tonnára, exportkapacitásuk pedig 20 000 tonnára tehető. Ez a közösségi felhasználás több mint egynegyedét képviseli.

c)   A Közösségbe irányuló koreai és malajziai export árai

| (27) | Amint az előzetes megjegyzésekben is áll, az érintett terméket az érintett két országból a közösségi piacra szinte egyáltalán nem exportálják. Más harmadik országokba irányuló kivitelek tekintetében a kérelem azt állítja, hogy az érintett termék USA-ba irányuló kivitele dömpingelt áron történik. |
| --- | --- |

(27)

Amint az előzetes megjegyzésekben is áll, az érintett terméket az érintett két országból a közösségi piacra szinte egyáltalán nem exportálják. Más harmadik országokba irányuló kivitelek tekintetében a kérelem azt állítja, hogy az érintett termék USA-ba irányuló kivitele dömpingelt áron történik.

d)   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

| (28) | A fentiek fényében – magas dömpingkülönbözetek, a két országban létező hatalmas tartalékkapacitások és magas exportkapacitások – az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések megszűnése esetén e két országból az EU-ba irányuló dömpingelt behozatal folytatódna. Emellett a gyakorlatilag megszűnt exportjukra kivetett magas dömpingellenes vámok ellenére egyetlen malajziai exportáló gyártó sem kért időközi felülvizsgálatot. Nem szabad továbbá elfeledkezni arról sem, hogy a koreai exportáló cégek az eredeti vizsgálat során sem működtek együtt. Az együttműködés e vizsgálat folyamán tapasztalt hiánya is azt sugallja, hogy az említett exportáló gyártók nem kívánták vagy nem tudták bebizonyítani, hogy az intézkedések lejárta esetén a dömping nem ismétlődne meg. |
| --- | --- |

(28)

A fentiek fényében – magas dömpingkülönbözetek, a két országban létező hatalmas tartalékkapacitások és magas exportkapacitások – az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések megszűnése esetén e két országból az EU-ba irányuló dömpingelt behozatal folytatódna. Emellett a gyakorlatilag megszűnt exportjukra kivetett magas dömpingellenes vámok ellenére egyetlen malajziai exportáló gyártó sem kért időközi felülvizsgálatot. Nem szabad továbbá elfeledkezni arról sem, hogy a koreai exportáló cégek az eredeti vizsgálat során sem működtek együtt. Az együttműködés e vizsgálat folyamán tapasztalt hiánya is azt sugallja, hogy az említett exportáló gyártók nem kívánták vagy nem tudták bebizonyítani, hogy az intézkedések lejárta esetén a dömping nem ismétlődne meg.

D.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (29) | Három vállalat működött teljeskörűen együtt a vizsgálatban. E vállalatok Franciaországban (Interfit), Ausztriában (Erne Fittings) és Olaszországban (Virgilio Cena) találhatók. Az osztrák csoportnak Németországban is van kapcsolódó vállalata (Siekmann Fittings). A vizsgálat magállapította, hogy a három kérelmező, teljes mértékben együttműködő közösségi gyártó a közösségi TPF-gyártás több mint 50 %-át képviseli, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(29)

Három vállalat működött teljeskörűen együtt a vizsgálatban. E vállalatok Franciaországban (Interfit), Ausztriában (Erne Fittings) és Olaszországban (Virgilio Cena) találhatók. Az osztrák csoportnak Németországban is van kapcsolódó vállalata (Siekmann Fittings). A vizsgálat magállapította, hogy a három kérelmező, teljes mértékben együttműködő közösségi gyártó a közösségi TPF-gyártás több mint 50 %-át képviseli, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.

E.   A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

1.   Felhasználás a közösségi piacon

| (30) | A közösségi felhasználást a kérelmező közösségi gyártók és a többi közösségi gyártó értékesítésének a kérelmen alapuló összesített mennyisége, valamint az érintett országokból és egyéb harmadik országokból származó behozatal Eurostat adatokon alapuló mennyisége alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(30)

A közösségi felhasználást a kérelmező közösségi gyártók és a többi közösségi gyártó értékesítésének a kérelmen alapuló összesített mennyisége, valamint az érintett országokból és egyéb harmadik országokból származó behozatal Eurostat adatokon alapuló mennyisége alapján határozták meg.

| (31) | Ezen az alapon a figyelembe vett időszak alatt a közösségi felhasználás 26 %-kal nőtt, a 2002-es 58 561 tonnáról 73 519 tonnára a vizsgálati időszak alatt. A csőszerelvényeket vagy -illesztéseket elsősorban a petrolkémiai iparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben használják, és – az acélipar fellendülésével együtt – ez adhat magyarázatot az emelkedésre. |
| --- | --- |

(31)

Ezen az alapon a figyelembe vett időszak alatt a közösségi felhasználás 26 %-kal nőtt, a 2002-es 58 561 tonnáról 73 519 tonnára a vizsgálati időszak alatt. A csőszerelvényeket vagy -illesztéseket elsősorban a petrolkémiai iparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben használják, és – az acélipar fellendülésével együtt – ez adhat magyarázatot az emelkedésre.

| (32) | 1.   Táblázat
  Közösségi felhasználás











  Közösségi felhasználás | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 58 561 | 62 122 | 64 480 | 56 255 | 65 667 | 73 519 |
| Index | 100 | 106 | 110 | 96 | 112 | 126 |
| Tendencia, év/év | 100 | 6 | 4 | –14 | 16 | 13 |
| Forrás: EUROSTAT, a kérelem és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(32)

1.   Táblázat

Közösségi felhasználás

Közösségi felhasználás

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Tonna

58 561

62 122

64 480

56 255

65 667

73 519

Index

100

106

110

96

112

126

Tendencia, év/év

100

6

4

–14

16

13

Forrás: EUROSTAT, a kérelem és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

2.   Import az érintett országokból

a)   Behozatali volumen és piaci részesedés

| (33) | A Malajziából és Koreából származó behozatal volumene drasztikusan csökkent: 404-ről 11 tonnára. Ez valószínűleg a 2002 februárjában bevezetett dömpingellenes intézkedések eredménye. Piaci részesedésük minimális. |
| --- | --- |

(33)

A Malajziából és Koreából származó behozatal volumene drasztikusan csökkent: 404-ről 11 tonnára. Ez valószínűleg a 2002 februárjában bevezetett dömpingellenes intézkedések eredménye. Piaci részesedésük minimális.

| (34) | 2.   Táblázat
  Import az érintett országokból











  Import az érintett országokból | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 404 | 22 | 54 | 94 | 17 | 11 |
| Index | 100 | 5 | 13 | 23 | 4 | 3 |
| Tendencia, év/év | 100 | –95 | 8 | 10 | –19 | –1 |
| A közösségi felhasználáson belüli piaci részesedés | 1 | 0,04 | 0,08 | 0,17 | 0,03 | 0,01 |
| Forrás: EUROSTAT. |

(34)

2.   Táblázat

Import az érintett országokból

Import az érintett országokból

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Tonna

404

22

54

94

17

11

Index

100

5

13

23

4

3

Tendencia, év/év

100

–95

8

10

–19

–1

A közösségi felhasználáson belüli piaci részesedés

1

0,04

0,08

0,17

0,03

0,01

Forrás: EUROSTAT.

b)   A behozatal árának alakulása és az alákínálás

| (35) | Az érintett országokból származó, igen korlátozott behozatal miatt, valamint a különböző terméktípusok sokféleségére tekintettel az Eurostat árait részletes elemzéshez nem lehet megbízható forrásnak tekinteni. |
| --- | --- |

(35)

Az érintett országokból származó, igen korlátozott behozatal miatt, valamint a különböző terméktípusok sokféleségére tekintettel az Eurostat árait részletes elemzéshez nem lehet megbízható forrásnak tekinteni.

| (36) | Az érintett országok együttműködésének hiányában az ár-alákínálási különbözetet ugyanazon módszerrel számították ki, mint a kérelemben, azaz összehasonlították az érintett országok USA-ba irányuló kivitelének árait a kérelmezők közösségi piacon szabott áraival. Az ár-alákínálási különbözet Korea esetében 25,2 %, Malajzia esetében pedig 53,3 %. |
| --- | --- |

(36)

Az érintett országok együttműködésének hiányában az ár-alákínálási különbözetet ugyanazon módszerrel számították ki, mint a kérelemben, azaz összehasonlították az érintett országok USA-ba irányuló kivitelének árait a kérelmezők közösségi piacon szabott áraival. Az ár-alákínálási különbözet Korea esetében 25,2 %, Malajzia esetében pedig 53,3 %.

3.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

a)   Termelés, termelőkapacitás és kapacitáskihasználás

| (37) | A közösségi gazdasági ágazat termelése 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, míg a közösségi felhasználás 26 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

(37)

A közösségi gazdasági ágazat termelése 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, míg a közösségi felhasználás 26 %-kal emelkedett.

| (38) | 3.   Táblázat
  A termelés volumene











  Termelés volumene | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 46 454 | 43 504 | 47 155 | 40 881 | 49 300 | 48 922 |
| Index | 100 | 94 | 102 | 88 | 106 | 105 |
| Tendencia, év/év | 100 | –6 | 8 | –14 | 18 | –1 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(38)

3.   Táblázat

A termelés volumene

Termelés volumene

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Tonna

46 454

43 504

47 155

40 881

49 300

48 922

Index

100

94

102

88

106

105

Tendencia, év/év

100

–6

8

–14

18

–1

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (39) | A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása 6 %-kal nőtt, annak ellenére, hogy 2003-ban enyhe visszaesés volt tapasztalható. |
| --- | --- |

(39)

A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása 6 %-kal nőtt, annak ellenére, hogy 2003-ban enyhe visszaesés volt tapasztalható.

| (40) | 4.   Táblázat
  A termelési kapacitás











  Termelési kapacitás | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 89 400 | 87 800 | 89 700 | 90 300 | 94 800 | 95 000 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 101 | 106 | 106 |
| Tendencia, év/év | 100 | –2 | 2 | 1 | 5 | 0 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(40)

4.   Táblázat

A termelési kapacitás

Termelési kapacitás

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Tonna

89 400

87 800

89 700

90 300

94 800

95 000

Index

100

98

100

101

106

106

Tendencia, év/év

100

–2

2

1

5

0

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (41) | Ugyanezen időszakban a kapacitáskihasználás 1 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(41)

Ugyanezen időszakban a kapacitáskihasználás 1 %-kal csökkent.

| (42) | 5.   Táblázat
  Kapacitáskihasználás











  Kapacitáskihasználás | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 52 | 50 | 53 | 45 | 52 | 51 |
| Index | 100 | 95 | 101 | 87 | 100 | 99 |
| Tendencia, év/év | 100 | –5 | 6 | –14 | 13 | –1 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(42)

5.   Táblázat

Kapacitáskihasználás

Kapacitáskihasználás

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

%

52

50

53

45

52

51

Index

100

95

101

87

100

99

Tendencia, év/év

100

–5

6

–14

13

–1

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

b)   Eladási mennyiség és eladási árak

| (43) | 2002 és a vizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő eladásai a nem kapcsolódó felhasználók számára 11 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(43)

2002 és a vizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő eladásai a nem kapcsolódó felhasználók számára 11 %-kal nőttek.

| (44) | 6.   Táblázat
  A közösségi gazdasági ágazat eladásai nem kapcsolódó (független) felhasználóknak











  A közösségi gazdasági ágazat eladásai független felhasználóknak | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 34 968 | 34 893 | 38 401 | 32 841 | 36 908 | 38 750 |
| Index | 100 | 100 | 110 | 94 | 106 | 111 |
| Tendencia, év/év | 100 | –0,2 | 10 | –16 | 12 | 5 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(44)

6.   Táblázat

A közösségi gazdasági ágazat eladásai nem kapcsolódó (független) felhasználóknak

A közösségi gazdasági ágazat eladásai független felhasználóknak

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Tonna

34 968

34 893

38 401

32 841

36 908

38 750

Index

100

100

110

94

106

111

Tendencia, év/év

100

–0,2

10

–16

12

5

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (45) | A figyelembe vett időszakban a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által felszámított átlagos eladási árak fokozatosan emelkedtek. 2002 és a vizsgálati időszak között a teljes növekedés 63 % volt. Ezt az emelkedést részben a fő nyersanyag, az acélcsövek árának növekedése okozta, részben pedig két közösségi gyártó termelésének elmozdulása költségesebb, speciális terméktípusok gyártása felé. |
| --- | --- |

(45)

A figyelembe vett időszakban a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által felszámított átlagos eladási árak fokozatosan emelkedtek. 2002 és a vizsgálati időszak között a teljes növekedés 63 % volt. Ezt az emelkedést részben a fő nyersanyag, az acélcsövek árának növekedése okozta, részben pedig két közösségi gyártó termelésének elmozdulása költségesebb, speciális terméktípusok gyártása felé.

| (46) | 7.   Táblázat
  A közösségi gazdasági ágazat eladási árai











  A közösségi gazdasági ágazat eladási árai | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/tonna | 1 553 | 1 652 | 1 783 | 2 133 | 2 217 | 2 528 |
| Index | 100 | 106 | 115 | 137 | 143 | 163 |
| Tendencia, év/év | 100 | 6 | 8 | 23 | 5 | 20 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(46)

7.   Táblázat

A közösségi gazdasági ágazat eladási árai

A közösségi gazdasági ágazat eladási árai

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

EUR/tonna

1 553

1 652

1 783

2 133

2 217

2 528

Index

100

106

115

137

143

163

Tendencia, év/év

100

6

8

23

5

20

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

c)   Piaci részesedés

| (47) | A közösségi gazdasági ágazat összesített piaci részesedése 2002 és a vizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(47)

A közösségi gazdasági ágazat összesített piaci részesedése 2002 és a vizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent.

| (48) | 8.   Táblázat
  A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése











  A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A piac százaléka | 60 % | 56 % | 60 % | 58 % | 56 % | 53 % |
| Forrás: EUROSTAT és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(48)

8.   Táblázat

A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése

A közösségi gazdasági ágazat eladásainak piaci részesedése

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

A piac százaléka

60 %

56 %

60 %

58 %

56 %

53 %

Forrás: EUROSTAT és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

d)   Növekedés

| (49) | Miközben a közösségi felhasználás a figyelembe vett időszakban 26 %-kal nőtt meg, a közösségi gazdasági ágazat piaci eladásainak volumene csupán 11 %-kal növekedett, és piaci részesedése 7 %-kal még csökkent is. A közösségi felhasználás növekedésének tendenciáját tehát nem követte a közösségi gazdasági ágazat eladásainak ennek megfelelő mértékű növekedése. |
| --- | --- |

(49)

Miközben a közösségi felhasználás a figyelembe vett időszakban 26 %-kal nőtt meg, a közösségi gazdasági ágazat piaci eladásainak volumene csupán 11 %-kal növekedett, és piaci részesedése 7 %-kal még csökkent is. A közösségi felhasználás növekedésének tendenciáját tehát nem követte a közösségi gazdasági ágazat eladásainak ennek megfelelő mértékű növekedése.

e)   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (50) | A figyelembe vett időszak alatt a nem kapcsolódó feleknek történő eladás nettó értékének százalékában kifejezett nyereségesség a következőképpen alakult: |
| --- | --- |

(50)

A figyelembe vett időszak alatt a nem kapcsolódó feleknek történő eladás nettó értékének százalékában kifejezett nyereségesség a következőképpen alakult:

| (51) | 9.   Táblázat
  Nyereségesség











  Nyereségesség | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A nettó eladási érték százalékos aránya | 2 % | 1 % | 4 % | 1 % | 6 % | 10 % |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(51)

9.   Táblázat

Nyereségesség

Nyereségesség

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

A nettó eladási érték százalékos aránya

2 %

1 %

4 %

1 %

6 %

10 %

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (52) | A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége pozitív tendenciát mutatott, a gazdasági ágazat eladási árainak növekedésével összhangban. A 2003-ban és 2005-ben tapasztalt jelentős visszaesés ellenére a nyereségesség mindösszesen 10 %-ot ért el. Ez annak volt köszönhető, hogy a termelés egyes magasabb hozzáadott értékkel rendelkező termékek felé mozdult el a figyelembe vett időszakban, amikor a közösségi gazdasági ágazat átlagos nyeresége 4 % volt. |
| --- | --- |

(52)

A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége pozitív tendenciát mutatott, a gazdasági ágazat eladási árainak növekedésével összhangban. A 2003-ban és 2005-ben tapasztalt jelentős visszaesés ellenére a nyereségesség mindösszesen 10 %-ot ért el. Ez annak volt köszönhető, hogy a termelés egyes magasabb hozzáadott értékkel rendelkező termékek felé mozdult el a figyelembe vett időszakban, amikor a közösségi gazdasági ágazat átlagos nyeresége 4 % volt.

| (53) | A beruházások megtérülése – a nyereségek és veszteségek arányaként a beruházások nettó könyv szerinti értékéhez viszonyítva – a nyereségességgel azonos tendenciákat mutatott. |
| --- | --- |

(53)

A beruházások megtérülése – a nyereségek és veszteségek arányaként a beruházások nettó könyv szerinti értékéhez viszonyítva – a nyereségességgel azonos tendenciákat mutatott.

| (54) | 10.   Táblázat
  A beruházások megtérülése











  Beruházások megtérülése | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 6 | 2 | 11 | 4 | 18 | 37 |
| Index | 100 | 37 | 184 | 62 | 310 | 618 |
| Tendencia, év/év | 100 | –63 | 147 | – 122 | 248 | 309 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(54)

10.   Táblázat

A beruházások megtérülése

Beruházások megtérülése

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

%

6

2

11

4

18

37

Index

100

37

184

62

310

618

Tendencia, év/év

100

–63

147

– 122

248

309

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

f)   Készpénzforgalom

| (55) | 2002 és 2005 között a készpénzforgalom nagy mértékben hullámzott, 2006-ban és a vizsgálati időszak alatt pedig hirtelen erősen megemelkedett. Ez az emelkedés is arra mutat, hogy a gazdasági ágazat kezdett helyreállni. A pénzforgalom szintje kedvezőtlen periódusok után most megint lehetővé teszi a vállalatok számára, hogy befektessenek a TPF iparágba. |
| --- | --- |

(55)

2002 és 2005 között a készpénzforgalom nagy mértékben hullámzott, 2006-ban és a vizsgálati időszak alatt pedig hirtelen erősen megemelkedett. Ez az emelkedés is arra mutat, hogy a gazdasági ágazat kezdett helyreállni. A pénzforgalom szintje kedvezőtlen periódusok után most megint lehetővé teszi a vállalatok számára, hogy befektessenek a TPF iparágba.

| (56) | 11.   Táblázat
  Készpénzforgalom











  Készpénzforgalom | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR | 1 310 693 | 3 826 570 | 2 378 520 | 1 233 797 | 7 559 501 | 10 040 180 |
| Index | 100 | 292 | 181 | 94 | 577 | 766 |
| Tendencia, év/év | 100 | 192 | – 110 | –87 | 483 | 189 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(56)

11.   Táblázat

Készpénzforgalom

Készpénzforgalom

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

EUR

1 310 693

3 826 570

2 378 520

1 233 797

7 559 501

10 040 180

Index

100

292

181

94

577

766

Tendencia, év/év

100

192

– 110

–87

483

189

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

g)   Beruházások és tőkebevonási képesség

| (57) | A közösségi gazdasági ágazat beruházásai a figyelembe vett időszakban 65 %-kal nőttek. Legtöbbjük gépekre irányult a termelékenység növelése érdekében. Egyik megvizsgált vállalat sem említette, hogy jelenleg tőkebevonási nehézségekkel küzdene. |
| --- | --- |

(57)

A közösségi gazdasági ágazat beruházásai a figyelembe vett időszakban 65 %-kal nőttek. Legtöbbjük gépekre irányult a termelékenység növelése érdekében. Egyik megvizsgált vállalat sem említette, hogy jelenleg tőkebevonási nehézségekkel küzdene.

| (58) | 12.   Táblázat
  Beruházások











  Beruházások | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR | 5 839 416 | 5 824 908 | 3 438 352 | 7 422 926 | 9 986 636 | 9 643 822 |
| Index | 100 | 100 | 59 | 127 | 171 | 165 |
| Tendencia, év/év | 100 | –0,2 | –41 | 68 | 44 | –6 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(58)

12.   Táblázat

Beruházások

Beruházások

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

EUR

5 839 416

5 824 908

3 438 352

7 422 926

9 986 636

9 643 822

Index

100

100

59

127

171

165

Tendencia, év/év

100

–0,2

–41

68

44

–6

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

h)   Készletek

| (59) | Az alábbi táblázat megmutatja, hogy a zárókészletek stabilak maradtak, noha a figyelembe vett időszakban körülbelül 1 %-os kis csökkenés is volt. |
| --- | --- |

(59)

Az alábbi táblázat megmutatja, hogy a zárókészletek stabilak maradtak, noha a figyelembe vett időszakban körülbelül 1 %-os kis csökkenés is volt.

| (60) | 13.   Táblázat
  Készletek











  Zárókészletek volumene | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 7 233 | 7 115 | 7 449 | 7 206 | 7 580 | 7 190 |
| Index | 100 | 98 | 103 | 100 | 105 | 99 |
| Tendencia, év/év | 100 | –2 | 5 | –3 | 5 | –5 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(60)

13.   Táblázat

Készletek

Zárókészletek volumene

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Tonna

7 233

7 115

7 449

7 206

7 580

7 190

Index

100

98

103

100

105

99

Tendencia, év/év

100

–2

5

–3

5

–5

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

i)   Foglalkoztatottság, termelékenység és munkaerőköltségek

| (61) | A 2003-ban tapasztalt 5 %-os csökkenés után a figyelembe vett időszakban az összmunkaerő 2 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(61)

A 2003-ban tapasztalt 5 %-os csökkenés után a figyelembe vett időszakban az összmunkaerő 2 %-kal csökkent.

| (62) | 14.   Táblázat
  Foglalkoztatás











  Foglalkoztatás | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 760 | 725 | 719 | 692 | 729 | 741 |
| Index | 100 | 95 | 95 | 91 | 96 | 98 |
| Tendencia, év/év | 100 | –5 | –0,8 | –3 | 5 | 2 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(62)

14.   Táblázat

Foglalkoztatás

Foglalkoztatás

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

760

725

719

692

729

741

Index

100

95

95

91

96

98

Tendencia, év/év

100

–5

–0,8

–3

5

2

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (63) | A termelés növekedésével és a foglalkoztatás csökkenésével egyidejűleg a vizsgálati időszakban a termelékenység 8 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

(63)

A termelés növekedésével és a foglalkoztatás csökkenésével egyidejűleg a vizsgálati időszakban a termelékenység 8 %-kal emelkedett.

| (64) | 15.   Táblázat
  Termelékenység











  Termelékenység | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna/munkavállaló | 61 | 60 | 66 | 59 | 68 | 66 |
| Index | 100 | 98 | 107 | 97 | 111 | 108 |
| Tendencia, év/év | 100 | –2 | 9 | –11 | 14 | –3 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(64)

15.   Táblázat

Termelékenység

Termelékenység

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Tonna/munkavállaló

61

60

66

59

68

66

Index

100

98

107

97

111

108

Tendencia, év/év

100

–2

9

–11

14

–3

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

| (65) | A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat munkaerőköltségei fokozatosan emelkedtek. Ez az emelkedés a figyelembe vett időszak alatt összesen 22 %-os volt. A munkaerőköltségek leginkább egy olyan cégnél emelkedtek, amely termékösszetételében az alapanyagokról specializált termékekre tért át, amelyekhez magasabb fokú szakmai képzettség kellett. |
| --- | --- |

(65)

A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat munkaerőköltségei fokozatosan emelkedtek. Ez az emelkedés a figyelembe vett időszak alatt összesen 22 %-os volt. A munkaerőköltségek leginkább egy olyan cégnél emelkedtek, amely termékösszetételében az alapanyagokról specializált termékekre tért át, amelyekhez magasabb fokú szakmai képzettség kellett.

| (66) | 16.   Táblázat
  Munkaerőköltségek











  Munkaerőköltségek/Bérek | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR | 28 941 652 | 28 436 139 | 29 607 915 | 29 754 664 | 33 069 402 | 35 312 821 |
| Index | 100 | 98 | 102 | 103 | 114 | 122 |
| Tendencia, év/év | 100 | –2 | 4 | 1 | 11 | 8 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(66)

16.   Táblázat

Munkaerőköltségek

Munkaerőköltségek/Bérek

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

EUR

28 941 652

28 436 139

29 607 915

29 754 664

33 069 402

35 312 821

Index

100

98

102

103

114

122

Tendencia, év/év

100

–2

4

1

11

8

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

4.   Egyéb tényezők hatása

a)   A közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége

| (67) | A közösségi gazdasági ágazat csőilleszték-, illetve csőszerelvény-kivitele a figyelembe vett időszakban nem volt igazán stabil, erős hullámzást mutatott. A harmadik országokba irányuló kivitel mindösszesen 15 %-kal csökkent, ami elsősorban a kedvezőtlen EUR/USD átváltási árfolyamnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(67)

A közösségi gazdasági ágazat csőilleszték-, illetve csőszerelvény-kivitele a figyelembe vett időszakban nem volt igazán stabil, erős hullámzást mutatott. A harmadik országokba irányuló kivitel mindösszesen 15 %-kal csökkent, ami elsősorban a kedvezőtlen EUR/USD átváltási árfolyamnak tulajdonítható.

| (68) | 17.   Táblázat
  A közösségi gazdasági ágazat kivitele











  A közösségi gazdasági ágazat kivitele | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 10 893 | 8 003 | 9 358 | 8 410 | 11 890 | 9 278 |
| Index | 100 | 73 | 86 | 77 | 109 | 85 |
| Tendencia, év/év | 100 | –27 | 12 | –9 | 32 | –24 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai. |

(68)

17.   Táblázat

A közösségi gazdasági ágazat kivitele

A közösségi gazdasági ágazat kivitele

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Tonna

10 893

8 003

9 358

8 410

11 890

9 278

Index

100

73

86

77

109

85

Tendencia, év/év

100

–27

12

–9

32

–24

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

b)   Harmadik országok importmennyiségei és importárai

| (69) | A 964/2003/EK tanácsi rendelet dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (58,6 %) és Thaiföldről származó (58,9 %) csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára. Az intézkedések a Kínából származó és a következő országok egyikében feladott érintett termékre vonatkoznak: Fülöp-szigetek, Indonézia, Srí Lanka vagy Taivan. A Kínából származó behozatallal szemben hatályos rendelkezések ellenére a Kínából az Unióba irányuló export egyenletesen nő. |
| --- | --- |

(69)

A 964/2003/EK tanácsi rendelet dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (58,6 %) és Thaiföldről származó (58,9 %) csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára. Az intézkedések a Kínából származó és a következő országok egyikében feladott érintett termékre vonatkoznak: Fülöp-szigetek, Indonézia, Srí Lanka vagy Taivan. A Kínából származó behozatallal szemben hatályos rendelkezések ellenére a Kínából az Unióba irányuló export egyenletesen nő.

| (70) | Az érintett országokon kívüli harmadik országokból érkező teljes TPF-behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak folyamán több mint kétszeresére nőtt, a 2002. évi 9 654 tonnáról a vizsgálati időszak során 24 105 tonnára emelkedve. |
| --- | --- |

(70)

Az érintett országokon kívüli harmadik országokból érkező teljes TPF-behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak folyamán több mint kétszeresére nőtt, a 2002. évi 9 654 tonnáról a vizsgálati időszak során 24 105 tonnára emelkedve.

| (71) | A Koreán és Malajzián kívüli országokból a Közösségbe behozott TPF mennyisége így alakult: |
| --- | --- |

(71)

A Koreán és Malajzián kívüli országokból a Közösségbe behozott TPF mennyisége így alakult:

| (72) | 18.   Táblázat
  Az egyéb harmadik országokból származó import











  Más harmadik országokból származó behozatal | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 9 654 | 12 453 | 11 488 | 13 344 | 19 020 | 24 105 |
| Index | 100 | 129 | 119 | 138 | 197 | 250 |
| Tendencia, év/év | 100 | 29 | –10 | 19 | 59 | 53 |
| Forrás: EUROSTAT. |

(72)

18.   Táblázat

Az egyéb harmadik országokból származó import

Más harmadik országokból származó behozatal

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Tonna

9 654

12 453

11 488

13 344

19 020

24 105

Index

100

129

119

138

197

250

Tendencia, év/év

100

29

–10

19

59

53

Forrás: EUROSTAT.

| (73) | Az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése elérte az uniós felhasználás 33 %-át. Ez 99 %-os növekedést jelent a vizsgált időszak alatt: 16-ról 33 %-ra. |
| --- | --- |

(73)

Az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése elérte az uniós felhasználás 33 %-át. Ez 99 %-os növekedést jelent a vizsgált időszak alatt: 16-ról 33 %-ra.

| (74) | 19.   Táblázat
  Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése











  Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A piac százalékában | 16 % | 20 % | 18 % | 24 % | 29 % | 33 % |
| Index | 100 | 122 | 108 | 144 | 176 | 199 |
| Tendencia, év/év | 100 | 22 | –14 | 36 | 32 | 23 |
| Forrás: EUROSTAT és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk. |

(74)

19.   Táblázat

Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése

Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

A piac százalékában

16 %

20 %

18 %

24 %

29 %

33 %

Index

100

122

108

144

176

199

Tendencia, év/év

100

22

–14

36

32

23

Forrás: EUROSTAT és a kérelmező gyártóktól kapott piaci információk.

| (75) | 20.   Táblázat
  Főbb behozatalok az EU-ba











  Egyéb harmadik országokból származó behozatalok tonnában | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 859 | 1 428 | 1 772 | 2 236 | 5 846 | 8 339 |
| Tajvan | 1 101 | 2 372 | 1 894 | 2 540 | 4 774 | 5 854 |
| Vietnám | 1 835 | 1 214 | 767 | 694 | 1 224 | 1 475 |
| India | 1 522 | 1 569 | 1 537 | 1 763 | 1 552 | 2 096 |
| Thaiföld | 676 | 1 508 | 778 | 558 | 1 622 | 2 334 |

(75)

20.   Táblázat

Főbb behozatalok az EU-ba

Egyéb harmadik országokból származó behozatalok tonnában

2002

2003

2004

2005

2006

Vizsgálati időszak

Kína

859

1 428

1 772

2 236

5 846

8 339

Tajvan

1 101

2 372

1 894

2 540

4 774

5 854

Vietnám

1 835

1 214

767

694

1 224

1 475

India

1 522

1 569

1 537

1 763

1 552

2 096

Thaiföld

676

1 508

778

558

1 622

2 334

c)   A korábbi dömping hatásaiból való felépülés

| (76) | A fent említett legtöbb mutató pozitív alakulása arra utal, hogy 2002-től 2007 közepéig a közösségi iparág részben kiheverte a két érintett országból származó dömpingelt behozatal káros hatásait. |
| --- | --- |

(76)

A fent említett legtöbb mutató pozitív alakulása arra utal, hogy 2002-től 2007 közepéig a közösségi iparág részben kiheverte a két érintett országból származó dömpingelt behozatal káros hatásait.

5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatos következtetés

| (77) | A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat 2002 óta részben erőre kapott. Az ágazatnak sikerült mind eladási volumenét, mind árait növelnie. Az olyan kármutatók, mint a termelés, a termelőkapacitás, továbbá a nyereségesség, a beruházások, azok megtérülése és a termelékenység szintén kedvezően alakultak. Ez arra mutat, hogy a közösségi gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett versenyképessége javítására. Ennek eredményeként a közösségi gazdasági ágazat Közösségen belüli eladásai 2002 óta nyereséget hoznak. |
| --- | --- |

(77)

A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat 2002 óta részben erőre kapott. Az ágazatnak sikerült mind eladási volumenét, mind árait növelnie. Az olyan kármutatók, mint a termelés, a termelőkapacitás, továbbá a nyereségesség, a beruházások, azok megtérülése és a termelékenység szintén kedvezően alakultak. Ez arra mutat, hogy a közösségi gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett versenyképessége javítására. Ennek eredményeként a közösségi gazdasági ágazat Közösségen belüli eladásai 2002 óta nyereséget hoznak.

| (78) | A közösségi ágazatnak azonban nem sikerült kihasználnia a Közösségi felhasználásban mutatkozó jelentős növekedést, valamint egyes pozitív tényezők egy egyesült királyságbeli jelentős közösségi gyártó megszűnésének is tulajdoníthatók, amelynek tevékenységét a kérelmet támogató két vállalat vette át. |
| --- | --- |

(78)

A közösségi ágazatnak azonban nem sikerült kihasználnia a Közösségi felhasználásban mutatkozó jelentős növekedést, valamint egyes pozitív tényezők egy egyesült királyságbeli jelentős közösségi gyártó megszűnésének is tulajdoníthatók, amelynek tevékenységét a kérelmet támogató két vállalat vette át.

| (79) | Le lehet azonban vonni azt a következtetést, hogy a Koreával és Malajziával szemben bevezetett intézkedések kedvezően befolyásolták a közösségi iparág gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(79)

Le lehet azonban vonni azt a következtetést, hogy a Koreával és Malajziával szemben bevezetett intézkedések kedvezően befolyásolták a közösségi iparág gazdasági helyzetét.

| (80) | A közösségi gazdasági ágazat kezdődő talpra állása folytán nem lehetett megállapítani, hogy a dömpingelt import által okozott kár folytatódott volna. Ezért azt vizsgálták meg, hogy az intézkedések megszűnése a kár megismétlődéséhez vezetne-e. |
| --- | --- |

(80)

A közösségi gazdasági ágazat kezdődő talpra állása folytán nem lehetett megállapítani, hogy a dömpingelt import által okozott kár folytatódott volna. Ezért azt vizsgálták meg, hogy az intézkedések megszűnése a kár megismétlődéséhez vezetne-e.

F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (81) | A fent leírtak értelmében, amennyiben az intézkedéseket megszüntetik, a koreai és malajziai gyártók hatalmas kiviteli volument tudnának átirányítani a közösségi piacra. A kérelem szerint ezek az országok jelentős mértékben függenek az exportpiacoktól: Korea 75 % és Malajzia 84 %-ban. Továbbá a jelek szerint a többi exportpiac – mint például az USA és Japán – nem tudná felvenni a szabad kapacitást, mivel az ezekbe az országokba irányuló export volumene már így is jelentős, ezért a fennmaradó kapacitást a közösségi piac felé irányítanák át. Ezenkívül úgy tűnik, hogy az ázsiai piac emellett általános kapacitástöbblettel rendelkezik. |
| --- | --- |

(81)

A fent leírtak értelmében, amennyiben az intézkedéseket megszüntetik, a koreai és malajziai gyártók hatalmas kiviteli volument tudnának átirányítani a közösségi piacra. A kérelem szerint ezek az országok jelentős mértékben függenek az exportpiacoktól: Korea 75 % és Malajzia 84 %-ban. Továbbá a jelek szerint a többi exportpiac – mint például az USA és Japán – nem tudná felvenni a szabad kapacitást, mivel az ezekbe az országokba irányuló export volumene már így is jelentős, ezért a fennmaradó kapacitást a közösségi piac felé irányítanák át. Ezenkívül úgy tűnik, hogy az ázsiai piac emellett általános kapacitástöbblettel rendelkezik.

| (82) | Az árak tekintetében az USA statisztikái arra mutatnak, hogy a malajziai és a koreai exportárak az USA-ban alacsonyabbak, mint a közösségi ágazat árai. Ha részletes elemzést nem lehetne is végezni a termékek sokfélesége miatt, valószínű, hogy az exportőrök áraikat a többi ázsiai ország igen alacsony áraihoz fogják igazítani, hogy visszaszerezzék elveszített piaci részesedésüket. Ez az árképzési gyakorlat, amelyet az együttműködés megtagadása és az is alátámaszt, hogy ezek az országok az érintett termék jelentős mennyiségeit tudják a közösségi piacra irányítani, arra enged következtetni, hogy mindennek negatív hatása lenne a közösségi gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(82)

Az árak tekintetében az USA statisztikái arra mutatnak, hogy a malajziai és a koreai exportárak az USA-ban alacsonyabbak, mint a közösségi ágazat árai. Ha részletes elemzést nem lehetne is végezni a termékek sokfélesége miatt, valószínű, hogy az exportőrök áraikat a többi ázsiai ország igen alacsony áraihoz fogják igazítani, hogy visszaszerezzék elveszített piaci részesedésüket. Ez az árképzési gyakorlat, amelyet az együttműködés megtagadása és az is alátámaszt, hogy ezek az országok az érintett termék jelentős mennyiségeit tudják a közösségi piacra irányítani, arra enged következtetni, hogy mindennek negatív hatása lenne a közösségi gazdasági ágazatra.

| (83) | Emellett arról sem szabad megfeledkezni, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak meg kell őriznie versenyképességét, és a méretgazdaságosság szintjének elérése érdekében elő kell állítania a szabványos termékek bizonyos mennyiségét, amelyek ennélfogva közvetlenül versenyben állnak a koreai és malajziai behozatallal. |
| --- | --- |

(83)

Emellett arról sem szabad megfeledkezni, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak meg kell őriznie versenyképességét, és a méretgazdaságosság szintjének elérése érdekében elő kell állítania a szabványos termékek bizonyos mennyiségét, amelyek ennélfogva közvetlenül versenyben állnak a koreai és malajziai behozatallal.

| (84) | A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések megszűntetése a dömpingelt behozatal miatt minden valószínűség szerint a kár megismétlődését eredményezné a közösségi gazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(84)

A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések megszűntetése a dömpingelt behozatal miatt minden valószínűség szerint a kár megismétlődését eredményezné a közösségi gazdasági ágazat számára.

G.   A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (85) | A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes lenne-e a közösségi gazdasági ágazat egészének érdekeivel. A közösségi érdek meghatározása a különböző érintett érdekek felmérésével történt, vagyis a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és forgalmazók, valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján. A felhasználóktól nem érkezett beadvány. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes lenne-e a közösségi gazdasági ágazat egészének érdekeivel. A közösségi érdek meghatározása a különböző érintett érdekek felmérésével történt, vagyis a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és forgalmazók, valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján. A felhasználóktól nem érkezett beadvány.

| (86) | Annak érdekében, hogy az intézkedések fenntartásának, illetve megszüntetésének várható hatását felmérje, a Bizottság információt kért az összes említett érdekelt féltől. Az érintett termék 64 importőrjének küldött ki mintavételi kérdőíveket, és 11 választ kapott. A Bizottság ezután kérdőívet küldött a tizenegy vállalatnak, de csak két részleges választ kapott, amelyek nem szolgáltattak semmiféle bizonyítékot arra nézve, hogy a hatályos intézkedések anyagilag érintették őket. Nyilvánvaló, hogy az importőrök egyéb beszerzési forrásokat találtak, amint ezt más harmadik országok jelentős (33 %-os) piaci részesedése is bizonyítja; ez arra mutat, hogy a közösségi piacon a versenyfeltételek biztosítva vannak. |
| --- | --- |

(86)

Annak érdekében, hogy az intézkedések fenntartásának, illetve megszüntetésének várható hatását felmérje, a Bizottság információt kért az összes említett érdekelt féltől. Az érintett termék 64 importőrjének küldött ki mintavételi kérdőíveket, és 11 választ kapott. A Bizottság ezután kérdőívet küldött a tizenegy vállalatnak, de csak két részleges választ kapott, amelyek nem szolgáltattak semmiféle bizonyítékot arra nézve, hogy a hatályos intézkedések anyagilag érintették őket. Nyilvánvaló, hogy az importőrök egyéb beszerzési forrásokat találtak, amint ezt más harmadik országok jelentős (33 %-os) piaci részesedése is bizonyítja; ez arra mutat, hogy a közösségi piacon a versenyfeltételek biztosítva vannak.

| (87) | Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, ahol dömpingellenes intézkedések vannak érvényben, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt indokolatlanul hátrányos hatását is. |
| --- | --- |

(87)

Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, ahol dömpingellenes intézkedések vannak érvényben, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt indokolatlanul hátrányos hatását is.

| (88) | Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódására és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek ahhoz a megállapításhoz vezethetnének, hogy az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben nem szolgálja a Közösség érdekeit. |
| --- | --- |

(88)

Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódására és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek ahhoz a megállapításhoz vezethetnének, hogy az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben nem szolgálja a Közösség érdekeit.

2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (89) | A közösségi gazdasági ágazat szerkezetileg életképes gazdasági ágazatnak bizonyult. Ezt az is megerősíti, hogy gazdasági helyzete pozitívan alakult, amikor a jelenleg is hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetésével helyreállították a tényleges versenyt. A közösségi gazdasági ágazat erőfeszítései – amelyek termelésének ésszerűsítését és versenyképességének fokozását szolgálták – a figyelembe vett időszak utolsó két évében méltányos nyereséghez vezettek. |
| --- | --- |

(89)

A közösségi gazdasági ágazat szerkezetileg életképes gazdasági ágazatnak bizonyult. Ezt az is megerősíti, hogy gazdasági helyzete pozitívan alakult, amikor a jelenleg is hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetésével helyreállították a tényleges versenyt. A közösségi gazdasági ágazat erőfeszítései – amelyek termelésének ésszerűsítését és versenyképességének fokozását szolgálták – a figyelembe vett időszak utolsó két évében méltányos nyereséghez vezettek.

| (90) | A fent említettek alapján szükségesnek tűnik a jelenlegi intézkedések fenntartása, hogy el lehessen kerülni a dömpingelt behozatal hátrányos hatásait, amelyek a közösségi gazdasági ágazat talpraállásának folyamatát és végső soron a puszta létét is veszélyeztetnék. Azt is mérlegelni kell, hogy a közösségi gazdasági ágazat esetleges megszűnése a feldolgozóipari ágazatokra is negatív hatást gyakorolna, mivel azok beszállítóinak lehetséges köre is lényegesen szűkülne. |
| --- | --- |

(90)

A fent említettek alapján szükségesnek tűnik a jelenlegi intézkedések fenntartása, hogy el lehessen kerülni a dömpingelt behozatal hátrányos hatásait, amelyek a közösségi gazdasági ágazat talpraállásának folyamatát és végső soron a puszta létét is veszélyeztetnék. Azt is mérlegelni kell, hogy a közösségi gazdasági ágazat esetleges megszűnése a feldolgozóipari ágazatokra is negatív hatást gyakorolna, mivel azok beszállítóinak lehetséges köre is lényegesen szűkülne.

3.   Az importőrök/kereskedők érdeke

| (91) | Amint fentebb jeleztük, a 64 független importőrből csak kettő válaszolt a Bizottság kérdőívére. Ezek azonban nem nyilvánítottak negatív véleményt az intézkedések esetleges továbbviteléről. Az együttműködés hiánya önmagában arra mutat, hogy az intézkedések következtében az ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás. Ezt az a tény is megerősíti, hogy az importőrök az érintett terméket továbbra is jelentős mennyiségben forgalmazták, sőt, a figyelembe vett időszak alatt a behozott mennyiséget még növelték is. |
| --- | --- |

(91)

Amint fentebb jeleztük, a 64 független importőrből csak kettő válaszolt a Bizottság kérdőívére. Ezek azonban nem nyilvánítottak negatív véleményt az intézkedések esetleges továbbviteléről. Az együttműködés hiánya önmagában arra mutat, hogy az intézkedések következtében az ágazat gazdasági helyzetét nem érte jelentős negatív hatás. Ezt az a tény is megerősíti, hogy az importőrök az érintett terméket továbbra is jelentős mennyiségben forgalmazták, sőt, a figyelembe vett időszak alatt a behozott mennyiséget még növelték is.

| (92) | Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az érintett termék importőreinek gazdasági helyzetét nem befolyásolta negatívan a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetése. A fentiek alapján az sem valószínű, hogy az intézkedések fenntartása a jövőben gazdasági helyzetük romlásához vezetne. |
| --- | --- |

(92)

Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az érintett termék importőreinek gazdasági helyzetét nem befolyásolta negatívan a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetése. A fentiek alapján az sem valószínű, hogy az intézkedések fenntartása a jövőben gazdasági helyzetük romlásához vezetne.

4.   A felhasználók érdeke

| (93) | A jelenlegi vizsgálat folyamán felhasználók nem jelentkeztek. Az érintett termék legfőbb felhasználója a petrolkémiai és az építőipar. Együttműködésük hiánya azt látszik igazolni, hogy a csőszerelvények és -illesztések e vállalatok teljes termelési költségének nagyon kis részét teszik ki, és a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem gyakorolnak jelentős negatív hatást a gazdasági helyzetükre. |
| --- | --- |

(93)

A jelenlegi vizsgálat folyamán felhasználók nem jelentkeztek. Az érintett termék legfőbb felhasználója a petrolkémiai és az építőipar. Együttműködésük hiánya azt látszik igazolni, hogy a csőszerelvények és -illesztések e vállalatok teljes termelési költségének nagyon kis részét teszik ki, és a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem gyakorolnak jelentős negatív hatást a gazdasági helyzetükre.

| (94) | A Bizottság ezért arra a megállapításra jutott, hogy az intézkedések azonos szinten való fenntartása nem jár a felhasználók helyzetének romlásával. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság ezért arra a megállapításra jutott, hogy az intézkedések azonos szinten való fenntartása nem jár a felhasználók helyzetének romlásával.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (95) | A vizsgálat bebizonyította, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések lehetővé tették, hogy a közösségi gazdasági ágazat valamelyest talpra álljon. Az intézkedések megszüntetése következtében veszélybe kerülne e fellendülés, ami esetleg a közösségi gazdasági ágazat megszűnését vonná maga után. Emiatt az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(95)

A vizsgálat bebizonyította, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések lehetővé tették, hogy a közösségi gazdasági ágazat valamelyest talpra álljon. Az intézkedések megszüntetése következtében veszélybe kerülne e fellendülés, ami esetleg a közösségi gazdasági ágazat megszűnését vonná maga után. Emiatt az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

| (96) | Emellett az eddigiek során a már meglévő intézkedések láthatóan nem gyakoroltak jelentős negatív hatást sem a felhasználók, sem az importőrök gazdasági helyzetére. A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(96)

Emellett az eddigiek során a már meglévő intézkedések láthatóan nem gyakoroltak jelentős negatív hatást sem a felhasználók, sem az importőrök gazdasági helyzetére. A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellen szólnának.

H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (97) | Valamennyi érdekelt felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a jelenlegi intézkedések fenntartását javasolja. A felek továbbá lehetőséget kaptak arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően egy adott időszak alatt észrevételeket tegyenek. Koreától nem érkezett észrevétel; egy malajziai társaságtól igen, de nem olyan természetű, hogy a fenti következtetéseket megváltoztathatta volna. |
| --- | --- |

(97)

Valamennyi érdekelt felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a jelenlegi intézkedések fenntartását javasolja. A felek továbbá lehetőséget kaptak arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően egy adott időszak alatt észrevételeket tegyenek. Koreától nem érkezett észrevétel; egy malajziai társaságtól igen, de nem olyan természetű, hogy a fenti következtetéseket megváltoztathatta volna.

| (98) | A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Koreából és Malajziából származó csőszerelvények és -illesztések behozatalára az 1514/2002/EK rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, |
| --- | --- |

(98)

A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Koreából és Malajziából származó csőszerelvények és -illesztések behozatalára az 1514/2002/EK rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 és az ex 7307 99 90 (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307993092, 7307993093, 7307993094, 7307993095, 7307993098, 7307999092, 7307999093, 7307999094, 7307999095, 7307999098 TARIC-kód) KN-kódok alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvényekre és -illesztékekre (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám a következő:

| Ország | Vállalat | Vámtétel
  (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Malajzia |
| | Anggerik Laksana Sdn Bhd,
  Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 |
| | Minden más vállalat | 75 | A999 |
| Koreai Köztársaság |
| | Az összes vállalat | 44 | — |

Ország

Vállalat

Vámtétel

(%)

Kiegészítő TARIC-kód

Malajzia

Anggerik Laksana Sdn Bhd,

Selangor Darul Ehsan

59,2

A324

Minden más vállalat

75

A999

Koreai Köztársaság

Az összes vállalat

44

—

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2008. október 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. KOUCHNER

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 228., 2002.8.24., 1. o.

2

(3)  HL L 139., 2003.6.6., 1. o.

3

(4)  HL L 355., 2004.12.1., 4. o.

4

(5)  HL L 355., 2004.12.1., 9. o.

5

(6)  HL L 116., 2006.4.29., 1. o.

6

(7)  HL C 286., 2006.11.23., 8. o.

7

(8)  HL C 192., 2007.8.18., 15. o.

8

---

| 16.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/32

---

A BIZOTTSÁG 1002/2008/EK RENDELETE

(2008. október 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. október 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 73,5 |
| MK | 51,9 |
| TR | 86,7 |
| ZZ | 70,7 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 100,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 90 70 | TR | 117,4 |
| ZZ | 117,4 |
| 0805 50 10 | AR | 77,7 |
| TR | 104,7 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 90,6 |
| 0806 10 10 | BR | 261,2 |
| TR | 97,8 |
| US | 224,7 |
| ZZ | 194,6 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| CL | 64,0 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 89,9 |
| US | 121,5 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 73,7 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 50,9 |
| TR | 128,9 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 80,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

73,5

MK

51,9

TR

86,7

ZZ

70,7

0707 00 05

MK

81,9

TR

100,5

ZZ

91,2

0709 90 70

TR

117,4

ZZ

117,4

0805 50 10

AR

77,7

TR

104,7

UY

95,7

ZA

84,1

ZZ

90,6

0806 10 10

BR

261,2

TR

97,8

US

224,7

ZZ

194,6

0808 10 80

AR

67,2

CL

64,0

CN

53,8

MK

37,6

NZ

89,9

US

121,5

ZA

82,2

ZZ

73,7

0808 20 50

CL

60,3

CN

50,9

TR

128,9

ZA

83,4

ZZ

80,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/34

---

A BIZOTTSÁG 1003/2008/EK RENDELETE

(2008. október 15.)

a gabonaágazatban a 2008. október 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a 1001 10 00, a 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), a 1002 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00 és a 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a 1001 10 00, a 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), a 1002 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00 és a 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2008. október 16-án az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2008. október 16-án az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra.

| (5) | Mindazonáltal az egyes gabonafélékre vonatkozó behozatali vámoknak a 2008/2009-es gazdasági év tekintetében történő ideiglenes felfüggesztéséről szóló, 2008. június 26-i 608/2008/EK bizottsági rendelet (3) értelmében az e rendelet által meghatározott egyes vámokat fel kell függeszteni, |
| --- | --- |

(5)

Mindazonáltal az egyes gabonafélékre vonatkozó behozatali vámoknak a 2008/2009-es gazdasági év tekintetében történő ideiglenes felfüggesztéséről szóló, 2008. június 26-i 608/2008/EK bizottsági rendelet (3) értelmében az e rendelet által meghatározott egyes vámokat fel kell függeszteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2008. október 16-án alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. október 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

(3)  HL L 166., 2008.6.27., 19. o.

3

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2008. október 16-jétől alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 (2) |
| közepes minőségű | 0,00 (2) |
| gyenge minőségű | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | ROZS | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 19,11 (2) |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00 (2)

közepes minőségű

0,00 (2)

gyenge minőségű

0,00 (2)

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00 (2)

1002 00 00

ROZS

19,11 (2)

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

0,00

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (3)

0,00 (2)

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

19,11 (2)

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  A 608/2008/EK rendelet értelmében ennek a vámnak az alkalmazását felfüggesztették.

(3)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

1.10.2008-14.10.2008

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 195,25 | 123,95 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 15,20 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 4,76 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

195,25

123,95

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Öböl-beli árnövelés

—

15,20

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

4,76

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 22,09 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 21,36 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

22,09 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

21,36 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

| 16.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/37

---

A BIZOTTSÁG 1004/2008/EK RENDELETE

(2008. október 15.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard és az IFRS 7 Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003. szeptember 29-i 1725/2003/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2002. szeptember 14-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

A 2003. szeptember 29-i 1725/2003/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2002. szeptember 14-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések.

| (2) | A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2008. október 13-án elfogadta az IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés és az IFRS 7 Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard Pénzügyi instrumentumok: Közzététel módosítását (a továbbiakban: az IAS 39 és az IFRS 7 módosítása). Az IAS 39 és az IFRS 7 módosítása lehetővé teszi egyes pénzügyi instrumentumok „kereskedési célból tartott” kategóriából való átsorolását kivételes körülmények között. A jelenlegi pénzügyi válság ilyen kivételes körülmény, amely indokolja ennek a lehetőségnek a társaságok általi alkalmazását. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2008. október 13-án elfogadta az IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés és az IFRS 7 Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard Pénzügyi instrumentumok: Közzététel módosítását (a továbbiakban: az IAS 39 és az IFRS 7 módosítása). Az IAS 39 és az IFRS 7 módosítása lehetővé teszi egyes pénzügyi instrumentumok „kereskedési célból tartott” kategóriából való átsorolását kivételes körülmények között. A jelenlegi pénzügyi válság ilyen kivételes körülmény, amely indokolja ennek a lehetőségnek a társaságok általi alkalmazását.

| (3) | Az IAS 39 és az IFRS 7 módosításával összhangban a társaságok számára lehetővé kell tenni bizonyos pénzügyi instrumentumok átsorolását 2008. július 1-jétől. |
| --- | --- |

(3)

Az IAS 39 és az IFRS 7 módosításával összhangban a társaságok számára lehetővé kell tenni bizonyos pénzügyi instrumentumok átsorolását 2008. július 1-jétől.

| (4) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció során bebizonyosodott, hogy az IAS 39 és az IFRS 7 módosítása megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében az elfogadáshoz megállapított szakmai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló, 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban, a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG által a módosítás elfogadásával kapcsolatban kiadott véleményt, és arról tájékoztatta az Európai Bizottságot, hogy álláspontja szerint a vélemény kiegyensúlyozott és objektív. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció során bebizonyosodott, hogy az IAS 39 és az IFRS 7 módosítása megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében az elfogadáshoz megállapított szakmai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló, 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban, a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG által a módosítás elfogadásával kapcsolatban kiadott véleményt, és arról tájékoztatta az Európai Bizottságot, hogy álláspontja szerint a vélemény kiegyensúlyozott és objektív.

| (5) | Az 1725/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1725/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Figyelembe véve a jelenlegi pénzügyi zavarokat és a tényt, hogy bizonyos pénzügyi instrumentumok kereskedése megszűnt, illetve az azokhoz kapcsolódó piacok inaktívvá váltak vagy nehéz helyzetbe kerültek, a bizonyos pénzügyi instrumentumok átsorolását lehetővé tévő módosításokat azonnal végre kell hajtani, és következésképp ennek a rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

Figyelembe véve a jelenlegi pénzügyi zavarokat és a tényt, hogy bizonyos pénzügyi instrumentumok kereskedése megszűnt, illetve az azokhoz kapcsolódó piacok inaktívvá váltak vagy nehéz helyzetbe kerültek, a bizonyos pénzügyi instrumentumok átsorolását lehetővé tévő módosításokat azonnal végre kell hajtani, és következésképp ennek a rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie.

| (7) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1725/2003/EK rendelet mellékletében az IAS 39 Nemzetközi Számviteli Standard Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés és az IFRS 7 Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard Pénzügyi instrumentumok: Közzététel az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 15-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  HL L 261., 2003.10.13., 1. o.

2

(3)  HL L 199, 2006.7.21., 33. o.

3

---

MELLÉKLET

NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARDOK

| IAS 39 | Az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés módosításai |
| --- | --- |
| IFRS 7 | Az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel módosításai |

IAS 39

Az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés módosításai

IFRS 7

Az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel módosításai

Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Az Európai Gazdasági Térségen kívül minden jog fenntartva, kivéve a személyes használat vagy egyéb tisztességes felhasználás céljából történő sokszorosítást. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org címen.

Pénzügyi eszközök átsorolása (az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés és az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek módosításai)

Az IAS 39 módosításai

Módosul az 50. bekezdés és a standard az 50B–50F. és a 103G. bekezdéssel egészül ki.

ÉRTÉKELÉS

Átsorolások

| 50 | Egy gazdálkodó egység:







  a) | nem sorolhat át egy származékos terméket az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, amíg azt tartja vagy az forgalomban van; |
| --- | --- | --- |

50

a)

nem sorolhat át egy származékos terméket az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, amíg azt tartja vagy az forgalomban van;

| b) | nem sorolhat át egy pénzügyi instrumentumot eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, ha a kezdeti megjelenítéskor a gazdálkodó egység azt eredménnyel szembeni valós értéken jelölte meg; valamint |
| --- | --- |

b)

nem sorolhat át egy pénzügyi instrumentumot eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, ha a kezdeti megjelenítéskor a gazdálkodó egység azt eredménnyel szembeni valós értéken jelölte meg; valamint

| c) | az 50B. vagy az 50D. bekezdés előírásainak teljesülése esetén átsorolhatja a pénzügyi eszközt eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, ha azt már nem közeljövőbeli értékesítés vagy visszavásárlás céljára tartja (annak ellenére, hogy azt esetleg alapvetően közeljövőbeli értékesítés vagy visszavásárlás céljára szerezték meg vagy vállalták fel). |
| --- | --- |

c)

az 50B. vagy az 50D. bekezdés előírásainak teljesülése esetén átsorolhatja a pénzügyi eszközt eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, ha azt már nem közeljövőbeli értékesítés vagy visszavásárlás céljára tartja (annak ellenére, hogy azt esetleg alapvetően közeljövőbeli értékesítés vagy visszavásárlás céljára szerezték meg vagy vállalták fel).

A gazdálkodó egység a kezdeti megjelenítés után nem sorolhat át egy pénzügyi instrumentumot az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriába.

| 50B. | Az olyan pénzügyi eszköz, amelyre az 50. bekezdés c) pontja alkalmazandó (kivéve az 50D. bekezdésben leírt típusú pénzügyi eszközt), csak ritka körülmények között sorolható át eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából. |
| --- | --- |

50B.

Az olyan pénzügyi eszköz, amelyre az 50. bekezdés c) pontja alkalmazandó (kivéve az 50D. bekezdésben leírt típusú pénzügyi eszközt), csak ritka körülmények között sorolható át eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából.

| 50C. | Ha egy gazdálkodó egység az 50B. bekezdéssel összhangban átsorol egy pénzügyi eszközt az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, azt az átsorolás időpontjában fennálló valós értékén kell átsorolni. Az eredményben már megjelenített nyereség vagy veszteség nem írható vissza. A pénzügyi eszköznek az átsorolás időpontjában érvényes valós értéke lesz annak új bekerülési értéke vagy adott esetben amortizált bekerülési értéke. |
| --- | --- |

50C.

Ha egy gazdálkodó egység az 50B. bekezdéssel összhangban átsorol egy pénzügyi eszközt az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, azt az átsorolás időpontjában fennálló valós értékén kell átsorolni. Az eredményben már megjelenített nyereség vagy veszteség nem írható vissza. A pénzügyi eszköznek az átsorolás időpontjában érvényes valós értéke lesz annak új bekerülési értéke vagy adott esetben amortizált bekerülési értéke.

| 50D. | Az olyan pénzügyi eszköz, amelyre az 50. c) bekezdés alkalmazandó, és amely megfelelt volna a kölcsönök és követelések fogalmának (ha nem kellett a pénzügyi eszközt a kezdeti megjelenítéskor kereskedési célból tartottként besorolni) átsorolható az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, ha a gazdálkodó egységnek szándékában és képességében áll a pénzügyi eszközt a belátható jövőben levő időpontig vagy lejáratig tartani. |
| --- | --- |

50D.

Az olyan pénzügyi eszköz, amelyre az 50. c) bekezdés alkalmazandó, és amely megfelelt volna a kölcsönök és követelések fogalmának (ha nem kellett a pénzügyi eszközt a kezdeti megjelenítéskor kereskedési célból tartottként besorolni) átsorolható az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, ha a gazdálkodó egységnek szándékában és képességében áll a pénzügyi eszközt a belátható jövőben levő időpontig vagy lejáratig tartani.

| 50E. | Egy, értékesíthetőként besorolt pénzügyi eszköz, amely megfelelt volna a kölcsönök és követelések fogalmának (ha megjelölése nem értékesíthetőként történt) átsorolható az értékesíthető kategóriából a kölcsönök és követelések kategóriájába, ha a gazdálkodó egység szándékában és képességében áll tartani a pénzügyi eszközt a belátható jövőben levő időpontig vagy lejáratig. |
| --- | --- |

50E.

Egy, értékesíthetőként besorolt pénzügyi eszköz, amely megfelelt volna a kölcsönök és követelések fogalmának (ha megjelölése nem értékesíthetőként történt) átsorolható az értékesíthető kategóriából a kölcsönök és követelések kategóriájába, ha a gazdálkodó egység szándékában és képességében áll tartani a pénzügyi eszközt a belátható jövőben levő időpontig vagy lejáratig.

| 50F. | Ha egy gazdálkodó egység az 50D. bekezdéssel összhangban átsorol egy pénzügyi eszközt az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, vagy az 50E. bekezdéssel összhangban az értékesíthető kategóriából, a pénzügyi eszközt az átsorolás időpontjában érvényes valós értékén kell átsorolnia. Egy, az 50D. bekezdéssel összhangban átsorolt pénzügyi eszköz esetében az eredményben már megjelenített nyereség vagy veszteség nem írható vissza. A pénzügyi eszköznek az átsorolás időpontjában fennálló valós értéke lesz annak új bekerülési értéke vagy adott esetben amortizált bekerülési értéke. Egy, az 50E. bekezdéssel összhangban az értékesíthető kategóriából átsorolt pénzügyi eszköz esetében az ahhoz kapcsolódó, az 55. bekezdés b) pontjával összhangban egyéb átfogó jövedelemként megjelenített bármely korábbi nyereséget vagy veszteséget az 54. bekezdésnek megfelelően kell elszámolni. |
| --- | --- |

50F.

Ha egy gazdálkodó egység az 50D. bekezdéssel összhangban átsorol egy pénzügyi eszközt az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából, vagy az 50E. bekezdéssel összhangban az értékesíthető kategóriából, a pénzügyi eszközt az átsorolás időpontjában érvényes valós értékén kell átsorolnia. Egy, az 50D. bekezdéssel összhangban átsorolt pénzügyi eszköz esetében az eredményben már megjelenített nyereség vagy veszteség nem írható vissza. A pénzügyi eszköznek az átsorolás időpontjában fennálló valós értéke lesz annak új bekerülési értéke vagy adott esetben amortizált bekerülési értéke. Egy, az 50E. bekezdéssel összhangban az értékesíthető kategóriából átsorolt pénzügyi eszköz esetében az ahhoz kapcsolódó, az 55. bekezdés b) pontjával összhangban egyéb átfogó jövedelemként megjelenített bármely korábbi nyereséget vagy veszteséget az 54. bekezdésnek megfelelően kell elszámolni.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

| 103G. | Pénzügyi eszközök átsorolása (az IAS 39 és az IFRS 7 módosításai), közzétéve 2008 októberében, módosította az 50. és az AG8. bekezdést és a standardot az új 50B–50F. bekezdéssel egészítette ki. A gazdálkodó egységek 2008. július 1-jétől alkalmazzák ezeket a módosításokat. A gazdálkodó egységek 2008. július 1-je előtt nem sorolhatnak át pénzügyi eszközöket az 50B., 50D. vagy az 50E. bekezdéssel összhangban. Egy pénzügyi eszköznek a 2008. november 1-jén vagy az után kezdődő időszakban történő bármely átsorolása csak az átsorolás időpontjától kezdődően lép hatályba. A pénzügyi eszköz 50B., 50D. vagy 50E. bekezdés szerinti átsorolása nem alkalmazható visszamenőleg az ezen bekezdésben megállapított hatálybalépési időpont előtt befejeződött pénzügyi beszámolási időszakok tekintetében. |
| --- | --- |

103G.

Pénzügyi eszközök átsorolása (az IAS 39 és az IFRS 7 módosításai), közzétéve 2008 októberében, módosította az 50. és az AG8. bekezdést és a standardot az új 50B–50F. bekezdéssel egészítette ki. A gazdálkodó egységek 2008. július 1-jétől alkalmazzák ezeket a módosításokat. A gazdálkodó egységek 2008. július 1-je előtt nem sorolhatnak át pénzügyi eszközöket az 50B., 50D. vagy az 50E. bekezdéssel összhangban. Egy pénzügyi eszköznek a 2008. november 1-jén vagy az után kezdődő időszakban történő bármely átsorolása csak az átsorolás időpontjától kezdődően lép hatályba. A pénzügyi eszköz 50B., 50D. vagy 50E. bekezdés szerinti átsorolása nem alkalmazható visszamenőleg az ezen bekezdésben megállapított hatálybalépési időpont előtt befejeződött pénzügyi beszámolási időszakok tekintetében.

Az A Alkalmazási útmutató függelékben az AG8. bekezdés módosul.

Effektív kamatláb

| AG8 | Amennyiben a gazdálkodó egység megváltoztatja a fizetendő vagy befolyó összegekre vonatkozó becsléseit, a gazdálkodó egységnek a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség (vagy a pénzügyi instrumentumok egy csoportja) könyv szerinti értékét módosítania kell, hogy az az aktuális és módosított becsült cash flow-kat tükrözze. A gazdálkodó egység a könyv szerinti értéket a becsült jövőbeni cash flow-knak a pénzügyi instrumentum eredeti effektív kamatlábán számított jelenértéke kiszámításával számítja át. A módosítást bevételként vagy ráfordításként jelenítik meg az eredményben. Ha egy pénzügyi eszköz az 50B., 50D. vagy az 50E. bekezdéssel összhangban átsorolásra kerül, és a gazdálkodó egység ezt követően a megnövekedett behajthatóság eredményeként megnöveli a jövőben befolyó összegekre vonatkozó becsléseit, ennek a növekedésnek a hatását az effektív kamatláb kiigazításaként kell megjeleníteni a becslés módosításának időpontjától, és nem az eszköznek a módosítás időpontjában fennálló könyv szerinti értékének kiigazításaként. |
| --- | --- |

AG8

Amennyiben a gazdálkodó egység megváltoztatja a fizetendő vagy befolyó összegekre vonatkozó becsléseit, a gazdálkodó egységnek a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség (vagy a pénzügyi instrumentumok egy csoportja) könyv szerinti értékét módosítania kell, hogy az az aktuális és módosított becsült cash flow-kat tükrözze. A gazdálkodó egység a könyv szerinti értéket a becsült jövőbeni cash flow-knak a pénzügyi instrumentum eredeti effektív kamatlábán számított jelenértéke kiszámításával számítja át. A módosítást bevételként vagy ráfordításként jelenítik meg az eredményben. Ha egy pénzügyi eszköz az 50B., 50D. vagy az 50E. bekezdéssel összhangban átsorolásra kerül, és a gazdálkodó egység ezt követően a megnövekedett behajthatóság eredményeként megnöveli a jövőben befolyó összegekre vonatkozó becsléseit, ennek a növekedésnek a hatását az effektív kamatláb kiigazításaként kell megjeleníteni a becslés módosításának időpontjától, és nem az eszköznek a módosítás időpontjában fennálló könyv szerinti értékének kiigazításaként.

Az IFRS 7 módosításai

A 12. bekezdés módosul és a standard a 12A. és a 44E. bekezdéssel egészül ki.

A PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK JELENTŐSÉGE A PÉNZÜGYI HELYZET ÉS TELJESÍTMÉNY SZEMPONTJÁBÓL

A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás

Átsorolás

| 12 | Ha egy gazdálkodó egység (az IAS 39 51–54. bekezdésével összhangban) egy pénzügyi eszközt átsorolt:






  a) | a valós értéken értékelt eszközök közül a bekerülési értéken vagy amortizált bekerülési értéken értékelt eszközök közé; vagy |
| --- | --- | --- |

12

Ha egy gazdálkodó egység (az IAS 39 51–54. bekezdésével összhangban) egy pénzügyi eszközt átsorolt:

a)

a valós értéken értékelt eszközök közül a bekerülési értéken vagy amortizált bekerülési értéken értékelt eszközök közé; vagy

| b) | a bekerülési értéken vagy amortizált bekerülési értéken értékelt eszközökből a valós értéken értékelt eszközök közé; |
| --- | --- |

b)

a bekerülési értéken vagy amortizált bekerülési értéken értékelt eszközökből a valós értéken értékelt eszközök közé;

közzé kell tennie az egyes kategóriákból kivezetett, valamint az egyes kategóriákba átsorolt összegeket, valamint az átsorolás okát.

| 12A. | Ha a gazdálkodó egység az IAS 39 50B. vagy 50D. bekezdésével összhangban átsorolt egy pénzügyi eszközt az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából vagy az IAS 39 50E. bekezdésével összhangban az értékesíthető kategóriából, közzé kell tennie:






  a) | az egyes kategóriákból kivezetett, valamint az egyes kategóriákba átsorolt összegeket; |
| --- | --- | --- |

12A.

Ha a gazdálkodó egység az IAS 39 50B. vagy 50D. bekezdésével összhangban átsorolt egy pénzügyi eszközt az eredménnyel szemben valós értéken értékelt kategóriából vagy az IAS 39 50E. bekezdésével összhangban az értékesíthető kategóriából, közzé kell tennie:

a)

az egyes kategóriákból kivezetett, valamint az egyes kategóriákba átsorolt összegeket;

| b) | a kivezetés időpontjáig a jelenlegi és az előző pénzügyi beszámolási időszakban átsorolt valamennyi pénzügyi eszköz könyv szerinti és valós értékét az egyes pénzügyi beszámolási időszakokban; |
| --- | --- |

b)

a kivezetés időpontjáig a jelenlegi és az előző pénzügyi beszámolási időszakban átsorolt valamennyi pénzügyi eszköz könyv szerinti és valós értékét az egyes pénzügyi beszámolási időszakokban;

| c) | ha a pénzügyi eszköz átsorolása az 50B. bekezdéssel összhangban történt, a ritka helyzetet, valamint az ezt igazoló tényeket és körülményeket; |
| --- | --- |

c)

ha a pénzügyi eszköz átsorolása az 50B. bekezdéssel összhangban történt, a ritka helyzetet, valamint az ezt igazoló tényeket és körülményeket;

| d) | arra a beszámolási időszakra vonatkozóan, amelyben a pénzügyi eszköz átsorolásra került, annak valós értéken értékelt nyereségét vagy veszteségét, amely abban és az azt megelőző beszámolási időszakban megjelenítésre került eredményként vagy egyéb átfogó jövedelemként; |
| --- | --- |

d)

arra a beszámolási időszakra vonatkozóan, amelyben a pénzügyi eszköz átsorolásra került, annak valós értéken értékelt nyereségét vagy veszteségét, amely abban és az azt megelőző beszámolási időszakban megjelenítésre került eredményként vagy egyéb átfogó jövedelemként;

| e) | az átsorolást követő valamennyi beszámolási időszakra vonatkozóan (ideértve azt a beszámolási időszakot is, amelyben a pénzügyi eszköz átsorolásra került) a kivezetés időpontjáig a valós értéken értékelt nyereséget vagy veszteséget, amely eredményként vagy egyéb átfogó jövedelemként megjelenítésre került volna, ha a pénzügyi eszközt nem sorolták volna át, valamint az eredményben megjelenített nyereséget, veszteséget, jövedelmet és költségeket; valamint |
| --- | --- |

e)

az átsorolást követő valamennyi beszámolási időszakra vonatkozóan (ideértve azt a beszámolási időszakot is, amelyben a pénzügyi eszköz átsorolásra került) a kivezetés időpontjáig a valós értéken értékelt nyereséget vagy veszteséget, amely eredményként vagy egyéb átfogó jövedelemként megjelenítésre került volna, ha a pénzügyi eszközt nem sorolták volna át, valamint az eredményben megjelenített nyereséget, veszteséget, jövedelmet és költségeket; valamint

| f) | a pénzügyi eszköz átsorolásának időpontjában fennálló effektív kamatlábat és a cash flow-k becsült összegét, amely a gazdálkodó egység szerint befolyik. |
| --- | --- |

f)

a pénzügyi eszköz átsorolásának időpontjában fennálló effektív kamatlábat és a cash flow-k becsült összegét, amely a gazdálkodó egység szerint befolyik.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

| 44E. | Pénzügyi eszközök átsorolása (az IAS 39 és az IFRS 7 módosításai), közzétéve 2008 októberében, módosította a 12. bekezdést és a standardot az új 12A. bekezdéssel egészítette ki. A gazdálkodó egységek 2008. július 1-jétől alkalmazzák ezeket a módosításokat. |
| --- | --- |

44E.

Pénzügyi eszközök átsorolása (az IAS 39 és az IFRS 7 módosításai), közzétéve 2008 októberében, módosította a 12. bekezdést és a standardot az új 12A. bekezdéssel egészítette ki. A gazdálkodó egységek 2008. július 1-jétől alkalmazzák ezeket a módosításokat.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 16.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/42

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. október 10.)

a szőlőültetvényeknek az 1493/1999/EK tanácsi rendelet értelmében megvalósítandó szerkezetátalakítása és átállítása céljából a tagállamok részére egy meghatározott hektárszám alapján előirányzott végleges pénzügyi keretösszegeknek a 2008. pénzügyi évre történő megállapításáról

(az értesítés a C(2008) 5738. számú dokumentummal történt)

(Csak a bolgár, cseh, francia, görög, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, szlovák és szlovén nyelvű szöveg hiteles)

(2008/799/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására vonatkozó szabályokat az 1493/1999/EK rendelet és a termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. május 31-i 1227/2000/EK bizottsági rendelet (2) határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

A szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására vonatkozó szabályokat az 1493/1999/EK rendelet és a termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. május 31-i 1227/2000/EK bizottsági rendelet (2) határozza meg.

| (2) | A pénzügyi tervezésre, valamint a szerkezetátalakítási és átállítási rendszer finanszírozásában való részvételre vonatkozóan az 1227/2000/EK rendeletben meghatározott részletes szabályok előírják, hogy a valamely meghatározott pénzügyi évre vonatkozó hivatkozásoknak a tagállamok által október 16. és a következő év október 15. között ténylegesen teljesített kifizetésekhez kell kapcsolódniuk. |
| --- | --- |

(2)

A pénzügyi tervezésre, valamint a szerkezetátalakítási és átállítási rendszer finanszírozásában való részvételre vonatkozóan az 1227/2000/EK rendeletben meghatározott részletes szabályok előírják, hogy a valamely meghatározott pénzügyi évre vonatkozó hivatkozásoknak a tagállamok által október 16. és a következő év október 15. között ténylegesen teljesített kifizetésekhez kell kapcsolódniuk.

| (3) | Az 1493/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság minden évben objektív szempontok alapján kiutal a tagállamok számára egy első támogatási részletet a különleges helyzetek és egyedi szükségletek, valamint a rendszer céljának eléréséhez szükséges erőfeszítések figyelembevételével. |
| --- | --- |

(3)

Az 1493/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság minden évben objektív szempontok alapján kiutal a tagállamok számára egy első támogatási részletet a különleges helyzetek és egyedi szükségletek, valamint a rendszer céljának eléréséhez szükséges erőfeszítések figyelembevételével.

| (4) | A Bizottság a 2007/2008. gazdasági évre vonatkozó indikatív pénzügyi keretösszegeket a 2007/719/EK határozatban (3) állapította meg. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a 2007/2008. gazdasági évre vonatkozó indikatív pénzügyi keretösszegeket a 2007/719/EK határozatban (3) állapította meg.

| (5) | Az 1227/2000/EK rendelet 17. cikke (4) bekezdésének megfelelően bírsággal büntetendőek azok a tagállamok, amelyeknek a hektáronként számított tényleges kiadásai meghaladják az eredeti előirányzatban előírt összeget. A 2008. pénzügyi évre vonatkozóan ilyen bírságot Szlovákia esetében kell kiszabni az előirányzat 6 169 EUR összeggel való túllépéséért. |
| --- | --- |

(5)

Az 1227/2000/EK rendelet 17. cikke (4) bekezdésének megfelelően bírsággal büntetendőek azok a tagállamok, amelyeknek a hektáronként számított tényleges kiadásai meghaladják az eredeti előirányzatban előírt összeget. A 2008. pénzügyi évre vonatkozóan ilyen bírságot Szlovákia esetében kell kiszabni az előirányzat 6 169 EUR összeggel való túllépéséért.

| (6) | Az 1227/2000/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a tagállamok kérelmet nyújthatnak be a folyó pénzügyi évben esedékes kiadások utólagos finanszírozása iránt. A 2008. pénzügyi évre vonatkozóan így járt el Csehország, Spanyolország, Olaszország, Magyarország és Románia. |
| --- | --- |

(6)

Az 1227/2000/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a tagállamok kérelmet nyújthatnak be a folyó pénzügyi évben esedékes kiadások utólagos finanszírozása iránt. A 2008. pénzügyi évre vonatkozóan így járt el Csehország, Spanyolország, Olaszország, Magyarország és Románia.

| (7) | Az 1227/2000/EK rendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok Bizottsághoz eljuttatott utólagos finanszírozás iránti kérelmeit az azután rendelkezésre álló összeg arányos felosztása alapján kell elfogadni, hogy a tagállamoknak előirányzott teljes pénzösszegből valamennyi tagállamra nézve levonták a szóban forgó rendelet 16. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően bejelentett összegeket. Ez a rendelkezés a 2008. pénzügyi évben Csehországra, Spanyolországra, Olaszországra, Magyarországra és Romániára alkalmazandó. Mivel az említett tagállamok által az utólagos finanszírozás iránt benyújtott kérelmek együttes összege alacsonyabb az újraelosztás céljából rendelkezésre álló összegnél, a szóban forgó államok kérelmeinek összessége teljesíthető, |
| --- | --- |

(7)

Az 1227/2000/EK rendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok Bizottsághoz eljuttatott utólagos finanszírozás iránti kérelmeit az azután rendelkezésre álló összeg arányos felosztása alapján kell elfogadni, hogy a tagállamoknak előirányzott teljes pénzösszegből valamennyi tagállamra nézve levonták a szóban forgó rendelet 16. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően bejelentett összegeket. Ez a rendelkezés a 2008. pénzügyi évben Csehországra, Spanyolországra, Olaszországra, Magyarországra és Romániára alkalmazandó. Mivel az említett tagállamok által az utólagos finanszírozás iránt benyújtott kérelmek együttes összege alacsonyabb az újraelosztás céljából rendelkezésre álló összegnél, a szóban forgó államok kérelmeinek összessége teljesíthető,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A szőlőültetvényeknek az 1493/1999/EK rendelet értelmében végrehajtandó szerkezetátalakítása és átállítása céljából az érintett tagállamok számára a 2007/2008. gazdasági évre, egy meghatározott hektárszám alapján megállapított végleges pénzügyi keretösszegeket a 2008. pénzügyi évre vonatkozóan e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2008. október 10-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o.

1

(2)  HL L 143., 2000.6.16.,1. o.

2

(3)  HL L 289., 2007.11.7., 59. o.

3

---

MELLÉKLET

A 2007/2008. GAZDASÁGI ÉVRE VONATKOZÓ VÉGLEGES PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSOK

(2008. pénzügyi év)

| Tagállam | Terület (ha) | Pénzügyi keretösszeg (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Bulgária | 1 200 | 9 013 796 |
| Csehország | 706 | 11 883 827 |
| Németország | 1 406 | 12 097 072 |
| Görögország | 647 | 6 360 118 |
| Spanyolország | 21 154 | 169 516 302 |
| Franciaország | 8 977 | 69 071 668 |
| Olaszország | 12 358 | 101 761 476 |
| Ciprus | 150 | 2 131 684 |
| Luxemburg | 5 | 38 001 |
| Magyarország | 1 852 | 14 813 090 |
| Málta | 3 | 38 157 |
| Ausztria | 888 | 5 068 342 |
| Portugália | 2 711 | 23 511 590 |
| Románia | 4 205 | 35 050 228 |
| Szlovénia | 124 | 2 401 900 |
| Szlovákia | 228 | 863 646 |
| Összesen | 56 614 | 463 620 897 |

Tagállam

Terület (ha)

Pénzügyi keretösszeg (EUR)

Bulgária

1 200

9 013 796

Csehország

706

11 883 827

Németország

1 406

12 097 072

Görögország

647

6 360 118

Spanyolország

21 154

169 516 302

Franciaország

8 977

69 071 668

Olaszország

12 358

101 761 476

Ciprus

150

2 131 684

Luxemburg

5

38 001

Magyarország

1 852

14 813 090

Málta

3

38 157

Ausztria

888

5 068 342

Portugália

2 711

23 511 590

Románia

4 205

35 050 228

Szlovénia

124

2 401 900

Szlovákia

228

863 646

Összesen

56 614

463 620 897

---

IV Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EGT-Vegyesbizottság

| 16.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/45

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

318/05/COL

(2005. december 14.)

Az Entra Eiendom AS alapításával kapcsolatos dokumentumadók és bejegyzési illetékek alól való mentesség tekintetében a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része (1) cikkének (2) bekezdésében biztosított hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról (Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére, valamint 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére,

tekintettel az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazásáról és értelmezéséről szóló hatósági iránymutatásokra (3),

miután felkérték az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezéseknek (4) megfelelően tegyék meg észrevételeiket, valamint tekintettel ezen észrevételekre,

MIVEL:

I.   TÉNYÁLLÁS

1   Eljárás és levelezés

2002. május 22-én kelt levelében (dokumentumszám: 02-3856 D) a Hatóság felkérte a norvég kormányt az Entra Eiendom AS (a továbbiakban: Entra) alapításával kapcsolatos releváns információk rendelkezésre bocsátására, hogy a Hatóság megvizsgálhassa, vajon a vállalkozás alapítása összhangban volt-e az állami támogatási szabályokkal. A norvég hatóságok válaszát (a Munkaügyi és Államigazgatási Minisztérium 2002. június 20-án kelt levelét) Norvégia Európai Unió mellé akkreditált képviselete 2002. június 25-én kelt levelében továbbította a Hatóságnak, amely mindkét levelet 2002. június 26-án kapta meg és ugyanezen a napon iktatta is őket (dokumentumszám: 02-4850 A).

2002. október 10-én kelt levelében (dokumentumszám: 02-7036 D) a Hatóság kiegészítő információkat kért. E levél 1. pontja az ingatlanvagyon tulajdonjogának cseréjével kapcsolatos dokumentumadók és bejegyzési illetékek alól való mentességgel foglalkozott, 2. pontja pedig a hivatalosan megállapított becsérték egyedi felmondási feltételek alapján történő csökkentését érintette. A norvég hatóságok által biztosított kiegészítő információkat (a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2002. november 7-én kelt levelét) Norvégia Európai Unió mellé akkreditált képviselete 2002. november 14-én kelt levelében továbbította a Hatóságnak, amely mindkét levelet 2002. november 14-én kapta meg és ugyanezen a napon iktatta is őket (dokumentumszám: 02-8219 A).

A Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2002. december 9-én kelt telefaxában – amelyet a Hatóság ugyanezen a napon kapott meg és iktatott (dokumentumszám: 02-8912 A) – a norvég kormány felkérte a Hatóságot, hogy hozzon határozatot az Entra alapításával kapcsolatos ügyben. Norvégia Európai Unió mellé akkreditált képviseletéhez intézett, 2002. december 17-én kelt levelében (dokumentumszám: 02-9062 D) a Hatóság tájékoztatta a norvég hatóságokat arról, hogy képes lezárni az ügynek a hivatalosan megállapított becsérték egyedi felmondási feltételek alapján történő csökkentésével kapcsolatos részét, amennyiben erre vonatkozóan további részletes dokumentációt bocsátanak a rendelkezésére.

A részletes dokumentációt a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium a 2003. január 23-án kelt telefaxában nyújtotta be, amelyet a Hatóság 2003. január 23-án kapott meg és vett nyilvántartásba (dokumentumszám: 03-424 A). Norvégia Európai Unió mellé akkreditált képviseletéhez intézett, 2003. január 31-én kelt levelében (dokumentumszám: 03-588 D) a Hatóság tájékoztatta a norvég hatóságokat, hogy „a norvég államtól az Entra Eiendom AS-ra átruházott vagyon nyitómérlegében végzett értékbecsléssel szemben nem él kifogással”, mivel támogatásnak nincs jele. A Hatóság azonban hangsúlyozta, hogy e kijelentése nem érinti a dokumentumadók és bejegyzési illetékek kérdését.

2003. április 2-i levelében (dokumentumszám: 03-1827 D) a Hatóság ismét a bejegyzési illetékek és a jövedéki adók alól való mentesség kérdését tárgyalta, és felkérte a norvég hatóságokat további, a kérdés tisztázását szolgáló információk benyújtására. A kiegészítő információkat (a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2003. június 4-én kelt levelét) Norvégia Európai Unió mellé akkreditált képviselete 2003. június 5-én kelt levelében továbbította a Hatóságnak, amely mindkét levelet 2003. június 10-én kapta meg és ugyanezen a napon iktatta is őket (dokumentumszám: 03-3631 A).

2004. június 16-án a Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott (dokumentumszám: 132/04/COL). A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatot 2004. december 23-án tették közzé.

A 2004. augusztus 13-án kelt telefaxban (eseményszám: 290206), valamint a Norvégia Európai Unió mellé akkreditált képviseletétől érkező 2004. augusztus 17-én kelt levélben – amelyeket a Hatóság 2004. augusztus 18-án kapott meg és iktatott (eseményszám: 290456) – a norvég hatóságok az észrevételek benyújtására vonatkozó határidő egy hónappal való meghosszabbítását kérték.

2004. augusztus 17-én kelt levelében (eseményszám: 290305) a Hatóság hozzájárult a határidő egy hónappal történő meghosszabbításához.

A 2004. szeptember 16-án kelt telefaxban (eseményszám: 292867), valamint a Norvégia Európai Unió mellé akkreditált képviseletétől érkező – a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2004. szeptember 16-án kelt levelét továbbító – 2004. szeptember 20-án kelt levélben (amelyeket a Hatóság 2004. szeptember 21-én kapott meg és iktatott (eseményszám: 293392)) a norvég hatóságok benyújtották az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeiket. A norvég hatóságok következtetései szerint a dokumentumadók és a bejegyzési illetékek alól való, az Entra alapításakor biztosított mentesség az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében nem képez állami támogatást.

Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételt követő egy hónapos határidőn belül egyéb érdekelt felek nem nyújtottak be a nyitóhatározattal kapcsolatos észrevételeket a Hatósághoz.

Az Entrát képviselő Selmer ügyvédi iroda 2005. május 4-én kelt levelében (amelyet a Hatóság 2005. május 9-én kapott meg és iktatott (eseményszám: 318691)) észrevételeket tett a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló hatósági határozatra vonatkozóan (lásd később a 3.4 pontot).

Az ügyet a különböző norvég minisztériumok és a Hatóság képviselőinek jelenlétében a 2005. május 19-én tartott oszlói ülésen vitatták meg.

A Modernizációs Minisztérium 2005. július 26-án kelt telefaxában (eseményszám: 327938), valamint a Norvégia Európai Unió mellé akkreditált képviseletének – a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2005. június 30-án kelt levelét továbbító – 2005. augusztus 1-jén kelt levelében (amelyeket a Hatóság 2005. augusztus 3-án kapott meg és iktatott (eseményszám: 329110)) a norvég hatóságok további információkat nyújtottak be arra nézve, hogy a mentesség gazdasági előnyt képezett-e az Entra számára. A Kereskedelmi és Ipari Minisztérium arra a következtetésre jutott, hogy a mentesség nem jelentett gazdasági előnyt az Entra számára.

2   Az Entra alapítása

2.1   Javaslat egy új korlátolt felelősségű társaság alapítására

A norvég kormány 1999. június 4-én terjesztette elő az Állami Építtetői és Ingatlan Főigazgatóság (a továbbiakban: Statsbygg) nevű államháztartási szerv reorganizációját és az Entra alapítását (5). A kormány ugyanezen a napon előterjesztett egy külön jogi aktust a Statsbygg ingatlanokkal kapcsolatos tevékenységei egyes részeinek korlátolt felelősségű társaságba való átalakításáról, hogy meg lehessen oldani az Entra átalakításával és alapításával kapcsolatos egyes átmeneti kérdéseket (6). E jogi aktus (a továbbiakban: a vitatott jogi aktus) (3) bekezdése kijelenti, hogy az ingatlan- és egyéb nyilvános nyilvántartásban való újbóli nyilvántartásba vételre névváltoztatásként kerül sor. Ennek következményeként az Entra nem volt köteles dokumentumadókat és bejegyzési illetékeket fizetni, holott az ingatlan-nyilvántartásban tulajdonosként szerepel.

A Statsbygg a Modernizációs Minisztériumnak felelős közigazgatási szerv („Forvaltningsbedrift”). A Statsbygg a norvég kormány nevében irányítóként és tanácsadóként jár el építtetési és ingatlan ügyekben, és épületeket kínál fel kormányszervezetek számára. A Statsbygg folytatta az Entrára át nem ruházott ingatlanállomány kezelését és az azzal kapcsolatos műveleteket. A Statsbygg kezelésében Norvégiában és külföldön jelenleg mintegy 2,2 millió m2 hasznos terület áll. Az ingatlan-portfoliót irodaépületek, iskolák, szállások és egyedi rendeltetésű épületek alkotják, amelyek szerte az országban, követségeken és Norvégián kívüli rezidenciákon találhatók. Az építésre szánt éves költségvetés körülbelül 2,3 milliárd NOK-nak (mintegy 288 millió EUR-nak) felel meg. A Statsbygg 669 alkalmazottal rendelkezik (2005. októberi adat) (7).

A St.prp. nr. 84 (1998-1999) többek között kijelenti, hogy a reorganizáció célja a Statsbygg különböző feladatainak tisztázása, valamint az, hogy hatékonyabban kihasználják az állami tulajdonú épületeket. Azért, hogy jobb keretfeltételeket biztosítsanak a Statsbygg más magánvállalkozásokkal versenyben álló részlege számára, a versenyző piacon működtetett épületeket („konkuranseutsatte bygg”) el kellett különíteni az egyedi rendeltetésű épületektől, és az Entra tulajdonában lévő új ingatlan-portfolióba kellett őket helyezni. A kormány jelezte, hogy a későbbiekben szóba jöhetne a vállalat egy részének magánfelek részére történő értékesítése.

Az Entra alapszabálya a következőt tartalmazza: „A vállalat fő célja az, hogy épületeket biztosítson az állami szerveknek. A vállalat ingatlant birtokolhat, vásárolhat, értékesíthet, működtethet és kezelhet, valamint ezzel kapcsolatban egyéb tevékenységeket folytathat. A vállalat olyan más vállalatokban is részt vehet, illetve rendelkezhet részesedésekkel vagy érdekeltségekkel, amelyek az előző mondatban említett tevékenységeket folytatják” (a Hatóság által készített nem hivatalos fordítás).

2.2   Az Entra nyitó mérlege

A Parlamentnek előterjesztett javaslatban a norvég kormány ismertette az új vállalkozásnak történő eszközátruházás alapelveit. Ez az átruházandó eszközök tényleges értékére nézve nem tartalmazott következtetéseket. E kérdéssel a javaslat szerint inkább egy későbbi időpontban foglalkoznak, ugyanis: „a vállalat végleges nyitómérlegét a 2000. évi költségvetésben mutatják majd be” (8). A javaslat nem tartalmaz konkrét módszertant sem ezen érték megállapítására.

Az 1999. június 4. és a végleges értékelés – 2000. június 22-i királyi rendelettel történt – megállapítása közötti időszakban tüzetesen megvizsgálták az átruházandó eszközök értékét, aminek az volt a célja, hogy az eszközátruházásról szóló 84. számú intézkedés (1998–99) elveivel összhangban megállapítsák a pontos ügyleti értéket. Ezen ár megállapításához számos módszert és feltételezést vettek fontolóra.

A Statsbygg először a Catella Eiendom Consult AS (CEC) független tanácsadót kérte fel az átruházandó vagyon értékelésére. Ezt az értékelést a Norwegian Valuers and Surveyors Association (NTF, a norvég becsüsök szövetsége) értékelési keretrendszerével összhangban végezték úgy, hogy minden egyes ingatlant külön értékeltek, majd az egyes ingatlanokat összegezve kapták meg a portfolió teljes értékét. Így 3 852 110 000 NOK adódott eredményül. Ezt az értékelést később a Norwegian Valuers and Surveyors Association (NTF) ellenőrizte, aki az eredményül kapott értéket elfogadhatónak, de óvatosan megállapítottnak találta.

A Statsbygg második körben saját maga értékelte eszközeit, amit más módszertan szerint végeztek el. A Statsbygg a számítások alapjául az egyes ingatlanok külön értékelése és összegzése helyett a pénzáramlások diszkontált értékét használta a teljes portfolióra nézve. Így 3 137 500 000 NOK adódott eredményül.

Harmadikként az Államigazgatási Minisztérium is értékelést végzett, amelynek során a Statsbygg-gel megegyező elveket, de eltérő feltételezéseket alkalmaztak. Így 3 337 500 000 NOK adódott eredményül.

A legmagasabb és a legalacsonyabb értékelések közötti sáv így 714 610 000 NOK-nak felel meg: ez a legalacsonyabb feltételezett árhoz képest 22 %-os különbözetet jelent. Anélkül, hogy további részletekbe bocsátkoznánk, meg kell említeni, hogy jelentősen különböznek az alkalmazott módszerek. A PricewaterhouseCoopers (PWC) által végzett független ellenőrzés is ezt állapította meg a három fenti érték értékelésekor.

Értékelése során a PWC arra a következtetésre jutott, hogy a jelentős módszertani különbségek miatt a három értékelés közötti részletes összehasonlítás bonyolult feladat lenne, aminek emellett nem sok jelentősége volna. Arra a következtetésre jutottak, hogy „Véleményünk szerint mind a három érték ésszerű tartományban mozog”. A PWC ezen kívül kihangsúlyozta, hogy lehetetlen olyan konkrét számot eredményül kapni, amelyet a „helyes” értéknek kell tekinteni. Ez az ár jóval inkább a felek közötti tárgyalások tárgya volna, amely ily módon a feltételezések függvényében ingadozhat.

Negyedik körben a Minisztérium úgy döntött, hogy újraszámítja az értéket. Annak alapos megvitatását követően, hogy a vagyon piaci értékét hátrányosan befolyásolja-e az a tény, hogy a kormányzati szervek 12 hónapos felmondási idő mellett megszüntethetik a haszonbérletet, a vagyon értékét 2 837 550 000 NOK-ban határozták meg. Ezt az értéket az 1999–2000. évi állami költségvetéssel összefüggésben előterjesztették a Stortingetnek (9). A javaslat azonban fenntartotta a kormánynak azt a jogát, hogy elvégezze az utolsó kiigazításokat.

A Minisztérium ötödik körben élt a végleges egyenleg kiigazítására irányuló jogával, és így (többek között az Entra bérleti szerződéseinek módosítása és ezáltal a modell-feltételezések újbóli megváltoztatása után) magasabb értékre jutott. A királyi rendelet 3 222 871 000 NOK-ban határozta meg végleges nyitómérleg értékét.

Az eljárást az alábbiakban összefoglaljuk. Látható, hogy a javasolt értékek a 3 852 110 000 NOK és 2 837 550 000 NOK közötti sávban mozognak. Ezt az 1 014 560 000 NOK-nak megfelelő különbözetet (avagy 35,8 % a legalacsonyabb árhoz képest) az alkalmazott módszertanok különbségei és a különböző modellekben használt feltételezések egyaránt magyarázzák.

| A Catella Eiendoms Consult (CEC) értékelése (10) | NOK 3 852 110 000 |
| --- | --- |
| A Statsbygg javaslata | NOK 3 137 500 000 |
| A minisztérium értékelése | NOK 3 337 500 000 |
| A minisztérium által újraszámított érték a megszűntetési feltételek miatt (11) | NOK 2 837 550 000 |
| A végleges nyitómérleg (12) | NOK 3 222 871 000 |

A Catella Eiendoms Consult (CEC) értékelése (10)

NOK 3 852 110 000

A Statsbygg javaslata

NOK 3 137 500 000

A minisztérium értékelése

NOK 3 337 500 000

A minisztérium által újraszámított érték a megszűntetési feltételek miatt (11)

NOK 2 837 550 000

A végleges nyitómérleg (12)

NOK 3 222 871 000

A végleges nyitóegyenleg a Statsbygg eredeti javaslatával megegyezően a teljes portfolió pénzáramlásának diszkontált értékére alapult, viszont egyes pontokon változtak a feltételezések.

Az Entrát eredetileg pénzbeli hozzájárulásokra alapuló „minimum” vállalatként alapították. Ezt követően részvények kibocsátásáért cserébe az állam ingatlanokat, tőkét és személyzetet (aktívák és passzívák) ruházott át az Entrára 2000. július 1-jei hatállyal. A norvég kormány a tulajdonjogot és a szóban forgó ingatlanok jogcímét átruházta az Entrára és bejegyezte az Entrát. Az Entrát létrehozó jogi aktus alapján nem került sor dokumentumadók és bejegyzési illetékek fizetésére. A vállalat 100 százalékosan norvég állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaság.

A vállalat (-csoport (13)) működési jövedelme 2004-ben 1 072 millió NOK (mintegy 128 millió EUR (14)), adózás előtti nyeresége pedig 134 millió NOK (mintegy 16 millió EUR) volt. A csoport konszolidált saját tőkéje (könyv szerint) 2004.12.31-én1 288 millió NOK (mintegy 154 millió NOK) volt. Az év végén a csoport ingatlanportfoliója (könyv szerint) 8 768 millió NOK (mintegy 1 047 millió EUR) volt. 2004. december 31-én az Entra 133 alkalmazottal rendelkezett. A teljes ingatlanportfolió mintegy 110 ingatlanból áll, amelyek alapterülete összesen kb. 900 000 m2
   (15).

A norvég hatóságok szerint a modellezett felhalmozott dokumentumadó a becslések szerint 80 571 775 NOK, a felgyülemlett bejegyzési illeték pedig a becslések szerint 147 300 NOK (150 ingatlan * 982 NOK), ez összesen 80 719 075 NOK (mintegy 9,87 millió EUR) (16).

3   A norvég kormány értékelése arra nézve, hogy a bejegyzési illetékek és a dokumentumadók alóli mentesítés összhangban van-e az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseivel

3.1   A kormány Entra alapításával összefüggésben előterjesztett értékelése

A 84. számú intézkedés (1998–99) 7.6.1 fejezete tartalmazza a norvég kormány értékelését arra vonatkozóan, hogy az adók és a bejegyzési illetékek alóli mentesítés összhangban van-e az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseivel. Ez a következőképpen hangzik (a Hatóság által készített nem hivatalos fordítás):

„A következő felmerülő kérdés az, hogy feloldható-e a vállalat a Statsbygg-től a Statens utleiebygg AS-ra történő jogcímátruházás bejegyzésének kötelezettsége alól, aminek eredményeként nem kellene bejegyzési illetéket és jövedéki adót fizetnie. A bírósági díjakról szóló jogi aktus 6. fejezete és a dokumentumadóról szóló jogi aktus 7. cikke szerint az ingatlanhoz való jogokat átruházó dokumentumok bejegyzésével összefüggésben illetékeket kell fizetni az államkincstárnak. A költségek megfizetésének kötelezettsége emiatt akkor válik esedékessé, amikor a jogcímátruházást bejegyzik az ingatlan-nyilvántartásba. A nyilvántartásban történő névváltoztatáskor nem kell jövedéki adót fizetni.

A minisztérium nagyon bizonytalan afelől, hogy az állam és a Statens utleiebygg AS közötti vagyonmegosztás olyan jogcímátruházást jelent-e, amelyet be kéne jegyezni az ingatlan-nyilvántartásba. Természetesebbnek tűnik az állam ingatlanportfoliójában történő szervezeti változásként felfogni a helyzetet, amelyben az állam megtartja az ingatlanokhoz való bejegyzett jogokat. A nyilvántartásban nem jogcímátruházásra, hanem pusztán névváltoztatásra kerül sor. Ennek következményeként nem kell ebben a helyzetben jövedéki adót fizetni. A vállalatnak emiatt nem kell bejegyzési illetékeket és jövedéki adót fizetnie. A minisztérium a továbbiakban azonban azt javasolja az Odelstinghez intézett külön javaslatban, hogy a szervezeti változásokkal kapcsolatos újbóli bejegyzést csak névváltoztatásként tegyék meg. Az ingatlan-nyilvántartással kapcsolatban ez azt fogja jelenteni, hogy nem lesz szükség jogcímátruházásra. A rendelkezés azt vonja maga után, hogy bizonyosan nem lesz szükség jogcímátruházásra. A javaslat összhangban van azokkal a határozatokkal, amelyeket egyéb – állami tulajdonú vállalkozásokká történő – átalakításokkal összefüggésben hoztak, lásd pl. a Televerket mint korlátolt felelősségű társaság létrehozásáról szóló, 1994. június 24-i 45. számú jogi aktust, valamint az állami tulajdonú postavállalat létrehozásáról szóló, 1996. november 22-i 65. számú jogi aktus 73. cikkét. A kérdés az, hogy ez a gyakorlat eltérő versenyhelyzetet teremt-e az állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaságok számára a magántulajdonú gazdálkodó egységekkel szemben, akik ingatlantevékenységeik részeit teljes mértékben saját tulajdonlású korlátolt felelősségű társaságba különítik el.

Az állami vállalatok és hatóságok közötti pénzügyi tranzakciókkal kapcsolatban az EFTA Felügyeleti Hatóság (ESA) iránymutatásokat tett közzé az EGT-megállapodás 61. cikke állami támogatási szabályainak használatára nézve, lásd az állami támogatási iránymutatásokat, 19–20. fejezet. Ezen iránymutatások szerint az ún. »piaci befektetői elv« a központi értékelési kritériuma annak, hogy van-e állami támogatás, vagy sem. Ez azt jelenti, hogy gazdasági adottságainak keretén belül az államnak úgy kell fellépnie, mint ahogy ugyanebben a helyzetben egy magán befektető lépett volna fel egy hasonló magánvállalattal szemben.

A norvég jogszabályokon belüli kiinduló pont az, hogy az ingatlanhoz való jogok egyik jogalanyról egy másikra történő átruházását be kell jegyezni, hogy az harmadik jogalanyokkal kapcsolatban érvényes legyen. A magánbefektetők emiatt már az elején kötelesek bejegyeztetni a jogcímátruházást és kifizetni az illetékeket. Ehhez hasonló gondolatmenet alapján az állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaságok ugyanígy kötelesek bejegyeztetni az államtól való jogcímátruházást.

Másfelől valószínűtlen, hogy egy racionális befektető olyan megoldást választott volna, amelynek során a vállalat ingatlanokkal foglalkozó részének elkülönítésekor jogcímátruházást jegyeztetett volna be, és így jövedéki adó megfizetésére lenne köteles. Mivel egy ilyen jogcímátruházás sokba kerülne a vállalatnak, aligha valószínű, hogy egy racionális befektető ilyen megoldást választana. Sokkal valószínűbben választana olyan megoldást, amely elkerüli az illetékek fizetését, például úgy, hogy a jogcímet az anyavállalatnál tartja, vagy úgy, hogy holdingtársaságot alapít. Az államnak nincsenek meg ezek a lehetőségei. Ha az állam a piacra lépés mellett dönt, célszerűbb tevékenységeinek ezt a részét elkülöníteni és külön vállalatba szervezni azokat. Emiatt az állam olyan helyzetben van, amelyben ingatlanait egy másik jogalanyra kell átruháznia. Ez igencsak amellett szól, hogy a jogok átruházásának bejegyzése nem áll ellentétben az állami támogatási szabályokkal.

A minisztérium így arra következtet, hogy a jogátruházás bejegyeztetésének követelménye alóli mentesítés nem hozza a Statens utleiebygg AS-t olyan versenyhelyzetbe, amely különbözik a piac magánbefektetőinek versenyhelyzetétől. A mentesítés nem ellentétes az EGT-megállapodással.

Ezen kívül alkalmazásra kerül azon általános feltételezés, amely szerint a Statens utleiebygg AS-re átruházandó ingatlanok értékbecslése piaci értéken történik és az esetleges későbbi állami tőketranszferekre ugyanúgy kerül sor, ahogy a magánbefektető a hozzájárulásait teljesíti a vállalkozás számára.”

3.2   A norvég hatóságok által előterjesztett érvek azt megelőzően, hogy a Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott

2002. június 20-án kelt levelében a Munkaügyi és Államigazgatási Minisztérium tájékoztatást nyújtott az Entra és annak nyitómérlege megállapításának keretfeltételeiről. A minisztérium ismertette az ingatlanportfolió teljes értéke meghatározására használt pénzáramlás módszert és kijelentette, hogy azért alkalmazták ezt a módszert, „mert az jobban megfelel a 84. számú intézkedés Stortinggal szembeni követelményeinek (1998–99), hogy a vállalatnak olyan keretfeltételeket biztosítsanak, amelyek egyenértékűek az ugyanazon szektor egyéb szereplőinek feltételeivel”. A levél nem ismertette, hogy a jövedéki adó fizetésének elmaradása befolyásolta-e a nyitómérleget, és ha igen, akkor hogyan és milyen mértékben. Azt sem tárgyalta, hogy a vitatott jogi aktus (3) bekezdése előírta-e azt, hogy a jövedéki adó alóli mentesítés miatt növelni kell a portfolió értékét azzal az összeggel, amelyet akkor fizettek volna, ha az ingatlan-nyilvántartásban való bejegyzést nem névváltoztatásként, hanem jogcímváltoztatásként végezték volna.

2002. november 7-én kelt levelében a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium részletesebben kifejtette az előkészítő iratokban már előterjesztett érvelését, amely szerint a magánbefektetők olyan megoldásokat választhatnak, amelyek elkerülik a hivatalos okirat-átruházást, elkerülve így a dokumentumadók és a bejegyzési illetékek fizetésének kötelezettségét. Mivel a jogcímátruházás bejegyzése nem kötelező, a vállalkozások – függetlenül attól, hogy magán- vagy állami tulajdonban vannak – törvényes alapon elkerülhetik a dokumentumadókat és a bejegyzési illetékeket, ha egyszerűen nem jegyeztetnek be tulajdonjog-átruházást. A jogcím eredeti tulajdonosnál való hagyása az új tulajdonos számára „jóhiszemű tulajdonosi” kockázatot jelent harmadik felekkel szemben. „Tulajdonjogi korlátozás” bejegyzésével azonban lehetséges elhárítani ezt a kockázatot. A tulajdonjog-korlátozásról szóló nyilatkozat bejegyzése nem zárta ki a végrehajtási eljárás kockázatát, így például, hogy hitelezők által indított eljárás vagy csőd esetén megszűnnek a jogutódnak az adós tulajdonához fűződő jogai. A norvég hatóságok szerint a magántulajdonú vállalkozások széles körben használták ezt a módszert, különösen kapcsolt felek között.

A minisztérium álláspontja szerint ha a Statsbyggnek magántulajdonosa volna, akkor az a legvalószínűbb, hogy bejegyzési illeték- illetve jövedékiadó-fizetési kötelezettség keletkezése nélkül választotta volna szét a Statsbygget. Az Entra alapításának esetében ez a módszer nem jöhetett szóba. Ez többek között abból a tényből eredő akadályoknak tulajdonítható, hogy a Statsbygg állami és politikai ellenőrzés alatt áll. Ha az ingatlanok jogcímét a Statsbyggnél hagynák, akkor az azzal járna, hogy az Entra az ingatlanügyletek vonatkozásában egy államháztartási szerv jóváhagyására lenne ráutalva. Amennyiben az ingatlanok jogcíme a Statsbyggnél maradna, akkor az állam egyszerre lenne az ingatlanok bérlője és hivatalos tulajdonosa. Ez utóbbi módszerek alkalmazása a Statsbygg/Entra esetében elmosná a két gazdálkodó egység eltérő szerepei közötti különbséget. A Statsbygg feladata a nem kereskedelmi célú középületek tulajdonlása és működtetése, az Entra viszont kereskedelmi alapon működik.

A 2002. november 7-én kelt levelében a minisztérium az EGT-megállapodás 61. cikkének alkalmazásával szemben is megfogalmazta érvelését, amelyet a fentebb idézett előkészítő iratok nem említettek meg. A minisztérium újból kihangsúlyozta, hogy az ingatlan-portfolió értéke a „nettó tőkésítés” módszerén alapult. Röviden összefoglalva ez a módszer azt takarta, hogy az ingatlan jövőbeli pénzáramát (nettó bérleti díjak a hatályos szerződésekből, növelve ezt a hatályos szerződések lejárta utáni jövőbeli nettó bérleti díjak becsült értékével) egy a megfelelő megtérülési ráta követelményhez igazodó tényezővel jelenértékre diszkontálták. Ezt a rátát 9,5 %-ban határozták meg, tükrözve az ágazat hasonló magán befektetőinek megtérülési rátáját. A minisztérium szerint ha a dokumentumadókat és a bejegyzési illetékeket meg kellett volna fizetni, a költségeket eszközként aktiválták volna, az ingatlanok értékét pedig ezzel egyenlő mértékben csökkentették volna. Így ez nem csökkentette volna az Entra teljes mérlegét vagy az összes eszköz értékét. Ezzel szemben ha a jövedéki adót az ingatlanok értékének kiigazítása nélkül számolták volna el, akkor „magasabb lett volna az összes eszköz értéke, ami csak 9,1 %-os megtérülési rátát eredményez, és ez jóval az Entra Eiendom AS előírt szintje alatt van. Az Entra Eiendom AS-nek ez jelentős hátrányt okozna a magán gazdasági szereplőkhöz képest.”

2003. június 4-én kelt levelében a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium további információkat és érveket nyújtott be többek között a magánvállalkozások által folytatott gyakorlatra vonatkozóan. A minisztérium ezen kívül megismételte a 2002. november 7-én kelt levelében ismertetett érveket arra vonatkozóan, hogy az illeték megfizetésének elmaradása szerinte miért nem érintette hátrányosan a vállalat tőkeszerkezetét, szoliditását és teljes értékét.

Arra nézve, hogy a jövedéki adó alóli mentesítést miért nem tekinti támogatásnak, a minisztérium a norvég jogszabályok „folytonossági elvét” említette további, harmadik érvként. Elmondása szerint ez az elv egy számos szabályt felölelő gyűjtőfogalom, amely azt feltételezi, hogy a megszerző vállalkozás átveszi az átruházó vállalat jogi helyzetét. A folytonosság elvének célja az összeolvadások és szétválások megkönnyítése. A folytonosság elvének alkalmazásakor abból kell kiindulni, hogy az átruházó vállalkozás jogi helyzete folytatódik a megszerző vállalatban. A minisztérium szerint az adó- és illetékpozíciókkal kapcsolatos folytonosság az elv lényeges szempontja volt. Sőt, a vállalatokra vonatkozó jogszabályok fényében értelmezve a nyilvántartási törvényből az következik, hogy a magán tevékenységek reorganizációjára számos esetben anélkül kerülhet sor, hogy dokumentumadókat és bejegyzési illetékeket kellene fizetni. A minisztérium ezek alapján úgy érvelt, hogy a mentesítés általános intézkedésnek minősül, amely az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében nem képez állami támogatást. A 2003. június 4-én kelt levél „9. Következtetések” pontja így szól:

„A bejegyzési illetékre és a dokumentumadóra vonatkozó közös rendszerben a folytonosság elve meghatározza, hogy az átalakulásokat (amelyek állami és magán átalakulások egyaránt lehetnek) – többek között a bejegyzési illetékre és a dokumentumadóra vonatkozó szabályok vonatkozásában – névváltoztatásként lehet megtenni. A folytonosság elvének célja megkönnyíteni az összeolvadások, a szétválások és a szerkezetátalakítások végrehajtását, ami társadalmi és gazdasági szempontból kívánatos. Az egyedi jogszabályok, valamint az elhatárolt dokumentumadónak a vízi erőművek / villamosenergia-vállalatok reorganizációból eredő visszafizetése ugyanazon megfontolások eredménye. Ez a gyakorlat ilyen módon általános intézkedés, amely a kialakult joggyakorlat szerint az EGT-megállapodás 61. cikkének értelmében nem képez állami támogatást.”

3.3   A norvég hatóságok által előterjesztett érvek azt követően, hogy a Hatóság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást

A Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2004. szeptember 16-án kelt levelében a norvég hatóságok észrevételeket tettek a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló hatósági határozattal kapcsolatban. A norvég hatóság álláspontja szerint az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének egyetlen feltétele sem teljesül. Így az, hogy az Entrával kapcsolatban nem fizettek jövedéki adót, az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében nem képez állami támogatást.

A minisztérium először is azt a korábban már előterjesztett érvét ismételte meg, amely szerint az intézkedésből nem származott az Entrának előnye. Nem változtatta meg a vállalat tőkeszerkezetét, szoliditását és teljes értékét. Ha a nyitómérlegben elhatárolnák a dokumentumadókat és a bejegyzési illetékeket, akkor más lett volna a nyitómérleg. A minisztérium kijelentette, hogy a norvég kormány véleménye szerint a kérdéses adóintézkedést nem kell határozottan elkülöníteni a vállalat nyitómérlegétől. Sőt, a dokumentumadókra és bejegyzési illetékekre vonatkozó főszabály célja az, hogy a különböző gazdasági egységek közötti tényleges átruházásokat adóztassák meg. Amennyiben az átruházás csak látszólagos, valamint az átruházó és a megszerző gazdálkodó egység alapvetően ugyanaz, akkor a minisztérium szerint az a norvég jogszabályok fő elve, hogy engedik a megszerző vállalkozásnak az átruházó vállalkozás jogi helyzetét megtartani (a folytonosság elve). A minisztérium megítélése szerint a folytonosság elve nem korlátozódik egyedi átruházásokra, ám ez az elv a fő szabály akkor, amikor az átruházó és a megszerző gazdálkodó egység alapvetően ugyanaz. A norvég hatóságok szerint az Entrát következésképpen nem mentesítették olyan terhek alól, amelyeket rendszerint a költségvetésükből fedeznek.

A minisztérium másodikként utalt arra, hogy a szóban forgó esetben a jogcímátruházásra a vitatott jogi aktus (3) bekezdése szerint névváltoztatásként, nem pedig jogcímátruházásként került sor. Így az Entrát egyszer sem mentesítették a dokumentumadó megfizetésének kötelezettsége alól, és a norvég hatóságok szerint nem történt adóbevétel-kiesés és így állami forrás-igénybevétel sem.

A norvég hatóságok harmadsorban azzal érveltek, hogy a szóban forgó intézkedés nem érintette hátrányosan a szerződő felek közötti kereskedelmet. A minisztérium megítélése szerint piacfelméréssel be lehet mutatni, hogy a városi üzlethelyiségek ingatlanpiaca Norvégiában tisztán nemzeti jellegű-e, és hogy nem vesz részt határokon átnyúló versenyben. A minisztérium megítélése szerint a pénzügyi intézményekbe eszközölt külföldi befektetéseket leszámítva nem tevékenykednek nem norvég befektetők a norvég ingatlanpiacon.

A minisztérium negyedik érve szerint a dokumentumadók és bejegyzési illetékek alól való mentesség nem megkülönböztető intézkedés. A minisztérium utalt arra, hogy ahhoz, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdését az adóintézkedésre lehessen alkalmazni, az szükséges, hogy az intézkedés az adott EFTA állam bizonyos vállalkozásait előnybe hozza az adórendszer alkalmazása alóli kivétel biztosításával. Így először meg kell határozni az alkalmazandó közös rendszert. Amennyiben egy adóintézkedés eltér a közös rendszertől, meg kell vizsgálni, hogy az eltérést indokolja-e az adórendszer természete vagy általános szerkezete. A minisztérium megítélése szerint nem képez az adórendszertől való eltérést az a gyakorlat, hogy az ingatlan-jogcím átruházását névváltoztatásként végzik. Amennyiben a Hatóság szerint ez a gyakorlat az adórendszertől való eltérést képez, akkor a minisztérium szerint ezt az eltérést indokolttá teszi az adórendszer természete vagy általános szerkezete.

A minisztérium végül megemlítette az Olaszországban egyes állami vállalatok részvénytársasággá történő szerkezeti átalakítása esetén az átruházási adók alóli mentesítésről szóló, 2002. június 5-i C 27/99 (17) bizottsági határozatot. A minisztérium szerint az olasz eset hasonló volt a jelenlegi esethez, így ugyanazokkal a meggondolásokkal lehet élni. A minisztérium arra következtetett, hogy a mentesítést a rendszer természete illetve általános szerkezete indokolja, és az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében nem képez állami támogatást.

17

2005. június 30-án kelt levelében a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium további érveket nyújtott be arra nézve, hogy a bejegyzési illetékek és a dokumentumadók alóli mentesítés miért nem képez gazdasági előnyt az Entra számára. A minisztérium utalt arra, hogy az Entra nyitómérlegét a nettó jelenérték (NPV) módszer használatával készítették. Megbecsülték az egyes épületek jövőbeli várható pénzáramát, majd azt az előírt megtérülési rátával diszkontálták. A megtérülési rátát az egyéb versenyző ingatlantársaságok összehasonlítását követően a tőkepiaci árfolyamok modelljének használatával rögzítették. A saját tőkét kb. 40 %-on rögzítették, amely hasonló az egyéb ilyen vállalatok adatához.

A minisztérium megítélése szerint az ingatlanok számított értéke a legjobb becslése annak, amit „a dokumentumadók és bejegyzési illetékek fizetésére nem köteles” befektető hajlandó lett volna fizetni a portfolióért. Ha a portfolió vásárlójának (ebben az esetben az Entrának) dokumentumadókat és bejegyzési illetékeket kellene fizetnie, akkor a dokumentumadók és a bejegyzési illetékek összegével csökkenteni azt az árat, amelyet a befektető hajlandó lenne megfizetni. A mérlegben a befektetett eszközök között az ingatlanok értékét ugyanezzel az összeggel csökkentették volna, míg a befektetett pénzügyi eszközöket ugyanezzel az összeggel növelték volna, és így az eszközök teljes értéke ugyanaz lett volna. Forrás oldalon a saját tőke és a tartozások összesen nem változott volna, bár a rövid lejáratú tartozások összege a dokumentumadók és a bejegyzési illetékek értékének megfelelően nőtt volna. A minisztérium arra következtetett, hogy az Entra vagyoni helyzete nem változott a dokumentumadók és a bejegyzési illetékek alól való mentesítés következményeként.

A minisztérium elismerte, hogy nem lehet azt az általános következtetést levonni, hogy mindig úgy értékesít az ingatlanokat, hogy közben de facto viseli a jövedéki adó terhét, mivel ennek ténye egyedi körülmények függvénye. A jelenlegi esetben azonban az eladó viselné a terhet, mivel az Entrával kapcsolatban a nyitómérlegben alkalmazott ingatlanvagyon-értékelési módszer azzal jár, hogy (a Hatóság által készített nem hivatalos fordítás): „Ilyen esetben, valamint amikor az NPV-módszert alkalmazzák, a vásárlással kapcsolatos összes fajta költséget levonják a vételárból, hiszen valamennyi elem magának az értékbecslési módszernek a része, mivel a vásárló egyébként nem realizálja a kívánt megtérülési rátát ...”

de facto

3.4   Az érdekelt felek észrevételei

Az Entrát képviselő Selmer ügyvédi iroda 2005. május 4-én kelt levelében észrevételeket tett a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló hatósági határozatra vonatkozóan. A Selmer úgy érvelt, hogy a dokumentumadók és a bejegyzési illetékek alól való mentesítés nem járt előnnyel az Entrára nézve, valamint hogy a mentesítés megfelel a norvég rendszer természetének és általános logikájának.

A Selmer először utalt arra a döntésre, amely szerint a vállalatot a teljes tőke 40 %-ának megfelelő saját tőkével ellátva hozzák létre. Emiatt ha az Entrának ki kéne fizetnie a dokumentumadókat és a bejegyzési illetékeket, az ingatlanok értékét a dokumentumadók és a bejegyzési illetékek összegével csökkentették volna, a norvég államnak pedig ugyanezt azt összeget kéne a vállalatba fecskendeznie, hogy a saját tőkét 40 %-on tartsák. A Selmer megítélése szerint ez nem változtatta meg a vállalat gazdasági helyzetét és az Entra nem jutott gazdasági előnyhöz.

Másodszor, a Selmer állítása szerint valamennyi állami reorganizációra konzisztens módon a folytonosság elve alapján került sor, majd megemlítette a Norvég Műsorszolgáltató Vállalat (NRK), a Telenor, a Nemzeti Vasúttársaság (NSB), a Posten Norge, az Avinor, a Mesta és a Statkraft reorganizációját. A Selmer megítélése szerint emiatt a dokumentumadók és a bejegyzési illetékek alól való mentesítés megfelel a norvég rendszer természetének és általános logikájának.

4   Az ingatlanvagyon-átruházás bejegyzésére kivetett dokumentumadóról és bejegyzési illetékről szóló norvég jogszabályok

4.1   Mi keletkezteti a dokumentumadó és a bejegyzési illeték fizetésének kötelezettségét?

Norvégiában valamennyi ingatlan az ingatlan-nyilvántartásban („Eiendomsregisteret”) kerül azonosításra, amely 1995-től kezdődően tartalmazza a „Tinglysingsregisteret/Grunnboken”-ben és a „GAB-registeret (Grunneiendommer, Adresser og Bygninger)”-ben található információkat (18).

Eiendomsregisteret

Tinglysingsregisteret/Grunnboken

GAB-registeret (Grunneiendommer, Adresser og Bygninger)

18

A Tinglysingsregisteret-et az 1935. évi 2. számú nyilvántartási törvénynek („Lov om tinglysing”) megfelelően hozták létre. Minden egyes ingatlant nyilvántartási azonosító jelöl, amely alatt a tulajdonjogra, a jogcímre, a terhekre stb. vonatkozó információkat lehet bejegyezni. A nyilvántartás tartalmazza többek között a szóban forgó ingatlanhoz kapcsolódó különféle jogokra és kötelezettségekre vonatkozó információkat. A jóhiszemben eljáró érdekelt felek jogosultak megbízni az ingatlan-nyilvántartásban szereplő információkban.

Tinglysingsregisteret

Lov om tinglysing

A dokumentumadóról szóló 1975. évi 59. számú törvény („Lov om dokumentavgift”) 7. szakaszának (1) bekezdése szerint az ingatlan tulajdonjoga átruházásának („hjemmelsoverføring”) bejegyzése dokumentumadó-fizetési kötelezettséget keletkeztet. Az ingatlan eladási értékére vetített adókulcs 2,5 %. Az adó megfizetéséért az új jogcímtulajdonos felel, lásd a dokumentumadóról szóló, 1975. szeptember 16-i pénzügyminisztériumi rendelet 2–6. szakaszát, valamint annak későbbi módosításait.

Lov om dokumentavgift

hjemmelsoverføring

Emellett az eljárási díjakról szóló, 1982. évi 86. számú törvény („Rettsgebyrloven”) szerint az ingatlan-nyilvántartásban szereplő jogcím átruházásának bejegyzésekor bejegyzési illetéket („tinglysingsgebyr”) kell fizetni. Az Entra alapításakor ezt az illetéket bejegyzett dokumentumként 982 NOK-ban (mintegy 123 EUR) rögzítették. A dokumentumadó és a bejegyzési illeték kivetésének feltételeire vonatkozó rendelkezések megegyeznek.

Rettsgebyrloven

tinglysingsgebyr

Ahogy az előbb megemlítésre került, a jövedéki adót a jogcím másik jogalanyra való átruházásának bejegyzése keletkezteti („hjemmelsoverføring”). Következésképpen, amennyiben nem kerül sor másik jogalanyra való jogcímátruházásra, hanem csak ugyanazon jogalany neve változik a nyilvántartásban („grunnboken”), úgy nem kell jövedéki adót fizetni.

hjemmelsoverføring

grunnboken

Az ingatlanhoz kapcsolódó jogok (pl. tulajdonjog) nyilvántartásban való bejegyzésére („tinglyse”) nincsen jogi kötelezettség. A jogcímátruházás bejegyzése nem szükséges ahhoz, hogy a tulajdonjog-átruházásra kihatással legyenek. A jogok birtokosa azonban jogai harmadik felekkel szembeni védelmére dönthet jogai bejegyzése mellett.

tinglyse

4.2   Mikor lehet a jogcímtulajdonos megnevezését anélkül megváltoztatni, hogy az ne járjon jövedéki adóval?

A jövedéki adók fizetésének 1990–2005. július 1. közötti – tehát az Entra alapítása időszakának – gyakorlatát két körrendelet-sorozat ismerteti, nevezetesen a norvég Igazságügyi Minisztérium 1990. május 25-i G-37/90 körrendelete, valamint a Norvég Vám- és Jövedéki Adó Igazgatóság (NCE, „Toll- og Avgiftsdirektoratet”) éves gyakoriságú körrendeletei (19). Az utóbbi körrendelet 1.1 pontja szerint nem adható illetékmentesség, amennyiben nincsen közvetlen jogi alap a dokumentumadóról szóló jogi aktusban vagy a parlamenti határozatokban (20).

Toll- og Avgiftsdirektoratet

19

20

i.   Összeolvadások

Összeolvadások esetén a norvég Igazságügyi Minisztérium szerint a dokumentumadóról szóló jogi aktus alkalmazásában nincsen jogcímátruházás. Emiatt elegendő az összeolvadást annak igazolásával jegyzékbe venni az ingatlan-nyilvántartásban, hogy a vállalat összeolvadt egy másik vállalattal. Ezt az igazolást kiállíthatja a Cégbíróság, és nem vezet bejegyzési illeték és jövedéki adó fizetéséhez. Ez vonatkozik a korlátolt felelősségű társaságoknak a korlátolt felelősségű társaságokról szóló, 1976. június 4-i 59. számú törvény (21) 14. szakasza (7) bekezdésének értelmében történő összeolvadásaira, valamint az ugyanezen törvény 14. fejezete alapján zajló egyéb összeolvadásokra, és a hitelbankok összeolvadásaira is (a hitelbankokról szóló 1961. május 24-i 1. számú törvény 8. fejezete) (22).

21

22

ii.   Szétválások a korlátolt felelősségű társaságokról szóló 1976. évi törvény szerint

Amennyiben szétválások esetén az ingatlan tulajdonjogát az eredeti vállalatról („A”) a kivált vállalatra („B”) ruházzák át, a G-37/90 körrendelet és a Norvég Vám- és Jövedéki Adó Igazgatóság éves körrendeleteinek 1.4 pontja szintén úgy rendelkezik, hogy a bejegyzési illetéket és a dokumentumadót egyaránt meg kell fizetni (23).

A

B

23

Ehhez képest ha az ingatlan az eredeti vállalatnál (A) maradt, amelynek egy része (B) kivált, akkor nem volt dokumentumadó és bejegyzési illeték fizetési kötelezettség (24). Ennek az az oka, hogy az ingatlant ebben az esetben nem ruházzák át új jogalanyra (ez állt fenn volna akkor, ha az ingatlant átruházták volna a kivált vállalatra).

24

iii.   Tulajdonjog-átruházás tulajdonostársaságtól közkereseti vagy betéti társaságra

A megfelelő időszakban az ingatlan tulajdonjogának átruházása tulajdonostársaságtól közkereseti társaságra vagy betéti társaságra (vagy fordítva) azt jelentette, hogy két külön jogalany között átruházásra kerül sor. Ily módon a G-37/90 körrendelet és a Norvég Vám- és Jövedéki Adó Igazgatóság éves körrendeleteinek 1.5 pontja egyaránt kijelentette, hogy ez az átruházás jövedéki adó fizetését keletkezteti.

iv.   Átalakulás egy társasági formából egy másikba

A körrendeletben meg nem említett helyzetek egyike az, amikor a vállalkozás más társasági formába alakul át. A norvég kormány 2002. június 4-én kelt levele szerint ilyenkor főszabályként „jogcímátruházásnak kell történnie. Ennek megfelelően bejegyzési illetéket és dokumentumadót kell fizetni. A joggyakorlat így alakult ki.” A norvég kormány érvelése szerint azonban a folytonosság elvével kapcsolatos megfontolások alapján lehetővé kell tenni az e szabály alóli mentesítéseket (25).

jogcímátruházásnak kell történnie. Ennek megfelelően bejegyzési illetéket és dokumentumadót kell fizetni. A joggyakorlat így alakult ki

25

A Hatóság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a fellebbviteli bíróság (Frostating Lagmannsrett) LF-1997-671-ben közzétett 1997.10.09-i végzése szerint a „kommandittselskap”-ból az „aksjeselskap”-ba való átalakulás („North West Terminalen AS”) jövedéki adót keletkeztet. A Lagmannsrett e tekintetben utalt az Igazságügyi Minisztérium valamint a Vám- és Jövedéki Adó Igazgatóság fent említett körrendeleteire és megállapította, hogy a dokumentumadóról szóló jogi aktus alapján adót kell fizetni, kivéve ha közvetlenül a jogi aktus, vagy az annak alapján hozott egyéb rendelkezések másképp rendelkeznek. Mivel az új vállalat az eredeti vállalattól eltérő jogalany, nem számít, hogy ugyanazok a tulajdonosok viszik tovább az új vállalatot, és az sem, hogy ily módon az egyetlen tényleges változás a társasági formát érintette.

Frostating Lagmannsrett

kommandittselskap

aksjeselskap

North West Terminalen AS

Meg lehet emellett említeni a norvég kormány 2002. június 4-én kelt levelének I. mellékletében említett ügyet, amelyben a norvég hatóságok elutasították a „selveiende institusjon”-ból az „allmenaksjeselskap”-ba történő átalakulás adó alól való mentesítését.

selveiende institusjon

allmenaksjeselskap

v.   Tulajdonjog-átruházás önkormányzatról egy olyan külön jogalanyra, amely teljes mértékben az önkormányzat tulajdonában van

A norvég hatóságok és a Hatóság 2005. május 19-i ülésén a norvég hatóságok jelezték, hogy az Entra létrehozásának időpontjában hatályos körrendeletek szerint nagy valószínűséggel illeték merült volna fel az olyan reorganizációval kapcsolatban, amelyben egy épület tulajdonjogát egy önkormányzatról az önkormányzat tulajdonában lévő korlátolt felelősségű társaságra ruházzák át. Ezzel szemben egy ideig az volt a gyakorlat, hogy a reorganizációk keretében zajló jogcím-átruházásokkal kapcsolatban nem merül fel illeték az önkormányzatközi vállalatokról szóló 1999. január 29-i norvég jogi aktus szerint (26).

26

vi.   A 2005. július 1-jét követő gyakorlat

Mivel a névváltoztatás ingatlan-nyilvántartásban való bejegyzésére az Entra létrehozásával kapcsolatban került sor, a vitatott jogi aktus (3) bekezdésének rendelkezését a fent ismertetett szabályokkal kell összevetni. Meg kell azonban említeni, hogy az Igazságügyi Minisztérium 2005. június 21-én új körrendeletet (G-6/05) fogadott el a vállalatok összeolvadásával, szétválásával és átalakításával kapcsolatos ingatlan-átruházási eljárásról (27). Az új körrendelet 2005. július 1-i hatállyal új gyakorlatot vezet be azokra a helyzetekre nézve, amikor a jogcímtulajdonos megnevezését úgy lehet megváltoztatni, hogy azt nem tekintik jogcímátruházásnak. Az új körrendelet szerint a folytonosság elvére alapuló szétválásokkal kapcsolatos bejegyzést ezentúl ugyanúgy kezelik, mint a jövedéki adókról szóló szabályokkal kapcsolatos összeolvadásokat, így az többé nem lesz illeték-köteles. Ugyanez vonatkozik a korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény 13., 14. és 15. fejezetének szabályai, valamint a nyilvános korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény szabályainak alapján végrehajtott átalakulásokra is.

27

Az új körrendelet szerint azonban jövedéki adót kell fizetni az olyan ingatlan-átruházások esetén, amelyekre nem a folytonosság elvére épülő szabályok szerint kerül sor (például közkereseti társaságok („ansvarlige selskaper”) összeolvadása). Továbbra is jövedéki adó köteles a társasági forma váltása (például átalakulás közkereseti társaságból korlátolt felelősségű társasággá).

ansvarlige selskaper

5   Közvállalkozások egyéb reorganizációi

A norvég hatóságok 2003. június 4-én kelt levele szerint voltak egyéb reorganizációk, amelyek a vitatott jogi aktushoz hasonló rendelkezéseket tartalmaztak (Posten AS, NSB AS, Mesta AS, Avinor AS, Telenor AS valamint egészségügyben tevékeny vállalatok) (28).

28

A Hatóság megállapítja, hogy sor került olyan egyéb reorganizációkra is, amelyeknél nem fogadtak el a vitatott jogi aktusban található rendelkezéshez hasonló rendelkezést. A Hatóság tudomására jutott ilyen – az említett rendelkezést nem tartalmazó – reorganizációkhoz tartozik a BaneTele AS, a Secora AS és a Statkraft AS létrehozása.

A BanaTele AS az egész országra kiterjedő széles sávú üvegszálas hálózat szolgáltatója. A korlátolt felelősségű társaságot 2001. július 1-jén hozták létre. A tevékenységeket ezt megelőzően a Nemzeti Vasútkezelő („Jernbaneverket”) részeként folytatták. A BanaTele a norvég állam 100 %-os tulajdonában lévő korlátolt felelősségű társaság, az államot a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium képviseli. A Nemzeti Vasútkezelő feladata a nemzeti vasúthálózat kezelése, amit a Közlekedési és Kommunikációs Minisztérium nevében végez. A BanTele korlátolt felelősségű társaság létrehozásáról szóló javaslatot a St.prp. nr. 80 (2000-2001) Omdanning av BaneTele til aksjeselskap-ban (29) és az Ot.prp. nr. 93 (2000-2001) Om lov om omdanning av Jernbaneverkets kommersielle televirksomhet til aksjeselskap-ban (30) terjesztették a parlament elé. Az Ot.prp. nr. 93 (2000-2001)-ban és az azt követő 2001. június 15-i törvényben nincsen a vitatott jogi aktus (3) bekezdésében találhatóhoz hasonló rendelkezés.

Omdanning av BaneTele til aksjeselskap

29

Om lov om omdanning av Jernbaneverkets kommersielle televirksomhet til aksjeselskap

30

A Secora AS a biztonságos és hatékony kikötők valamint tengermenti vízi utak fejlesztésére szakosodott vállalkozó. A korlátolt felelősségű társaságot 2005. január 1-én hozták létre. A tevékenységeket korábban a Norvég Tengerpartkezelő („Kystverket”) termelő részlege végezte. A Secora AS a norvég állam 100 %-os tulajdonában van, az államot a Halászati és a Tengerparti Ügyekért Felelős Minisztérium képviseli. A Norvég Tengerpartkezelő a tengerpartkezelésért, a tengeri biztonságért és kommunikációért felelős norvég nemzeti hivatal. A Secora AS létrehozásáról szóló javaslatot a St.prp. nr. 1 (2004-2005) Om omdanning av Kystverkets produksjonsvirksomhet til statlig aksjeselskap m.m.-ben (31) és az Ot.prp. nr. 20 (2004-2005) Om lov om omdanning av Kystverkets produksjonsvirksomhet til statsaksjeselskap-ban (32) terjesztették elő. Az Ot.prp. nr. 20 (2004-2005)-ban és az azt követő 2004. december 17-i törvényben nincsen a vitatott jogi aktus (3) bekezdésében találhatóhoz hasonló rendelkezés.

Kystverket

Om omdanning av Kystverkets produksjonsvirksomhet til statlig aksjeselskap m.m

31

Om lov om omdanning av Kystverkets produksjonsvirksomhet til statsaksjeselskap

32

A Statkraft AS a legnagyobb villamosenergia-termelő Norvégiában. A korlátolt felelősségű társaságot 2004. október 1-én hozták létre. A vállalat korábban állami vállalkozás („Statsforetak (SF)”) volt, és a a Statkraft AS hivatalos tulajdonosaként a Statkraft SF állami vállalkozás még mindig létezik. A korlátolt felelősségű társaság létrehozásáról szóló első javaslatot az St.meld. nr. 22 (2001-2002) Et mindre og bedre statlig eierskap-ban (33), majd azt követően az St.prp. nr. 53 (2003-2004) Statens eierskap i Statkraft SF-ben (34) és az Ot.prp. nr. 63 (2003-2004) Om lov om omorganisering av Statkraft SF-ben (35) terjesztették a parlament elé. Az St. prp. nr. 53 (2003-2004)-ben a kormány kijelentette, hogy a reorganizáció miatt a Statkraft AS-nek jövedéki adókat kell fizetnie (a Hatóság által készített nem hivatalos fordítás) a jövedéki adókról szóló „jogi aktus szokásos szabályaival összhangban”, valamint hogy a költségek csökkentik a vállalkozás felosztatlan nyereségét és így az osztalékalapot. A jövedéki adók a becslések szerint 1 500 millió NOK-ot (mintegy 188 millió EUR-t) tettek ki (36).

Statsforetak (SF)

Et mindre og bedre statlig eierskap

33

Statens eierskap i Statkraft SF

34

Om lov om omorganisering av Statkraft SF

35

jogi aktus szokásos szabályaival összhangban

36

II.   ÉRTÉKELÉS

1   Állami támogatás megléte

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése így hangzik:

„Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a megállapodás alkalmazásával összeegyeztethetetlen az EK-tagállamok, az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos termékek előállításának előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet.”

Egy adott intézkedésnek a következő négy kritériumot kell teljesítenie ahhoz, hogy azt az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésével összhangban állami támogatásnak lehessen tekinteni:

| 1. | a támogatást az állam biztosítja vagy állami forrásokból származik. |
| --- | --- |

1.

a támogatást az állam biztosítja vagy állami forrásokból származik.

| 2. | a támogatás olyan előnyt biztosít a kedvezményezetteknek, amely csökkenti az üzletmenet során rendszerint általuk viselt költségeket; |
| --- | --- |

2.

a támogatás olyan előnyt biztosít a kedvezményezetteknek, amely csökkenti az üzletmenet során rendszerint általuk viselt költségeket;

| 3. | az előny egyedi vagy szelektív, azaz bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását részesíti előnyben; |
| --- | --- |

3.

az előny egyedi vagy szelektív, azaz bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását részesíti előnyben;

| 4. | a támogatás torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget és hátrányos hatással van a szerződő felek közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

4.

a támogatás torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget és hátrányos hatással van a szerződő felek közötti kereskedelemre.

Míg a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatának előzetes következtetése szerint valamennyi említett feltétel teljesül, addig a norvég kormány érvelése szerint egyik feltétel sem teljesült (37). A Hatóságnak emiatt a kialakult megfelelő joggyakorlat szerint meg kell vizsgálnia a jövedéki adó alól való mentesítést, hogy az az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatást képez-e.

37

1.1   A támogatást az állam biztosítja vagy állami forrásokból származik

Ezen első feltétel vonatkozásában kialakult joggyakorlat (38) szerint teljesül ez a feltétel, ha az intézkedés közvetlenül vagy közvetetten valamilyen formában pénzügyi terhet ró az állami alapokra.

38

A Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatának előzetes következtetése szerint a vitatott jogi aktus (3) bekezdésének rendelkezése azt eredményezte, hogy nem került megfizetésre az egyébként megfizetendő jövedéki adó. A jövedéki adó megfizetése alóli mentesítés közvetlen adóbevétel-kiesést okozott a norvég államnak, és ez az állami források felhasználásával egyenértékű. Emiatt a Hatóság előzetes következtetése szerint teljesült az első feltétel.

Az eljárást megindító határozathoz fűzött észrevételeikben azonban a norvég hatóságok úgy érveltek (37), hogy mivel az Entrát soha nem mentesítették a dokumentumadó-fizetési kötelezettség alól (ugyanis „a szóban forgó esetben a jogcímátruházásra névváltoztatásként, nem pedig jogcímátruházásként került sor”), nem került sor adóbevétel-kiesésre és így állami források felhasználására sem.

37

A Hatóság nem ért egyet ezzel az érvvel. A 61. cikk (1) bekezdésének hatályába tartozó adómentesség formáját öltő előny biztosítására jellemzően kifejezett mentesítésként kerül sor. Mivel azonban a 61. cikk (1) bekezdése a nemzeti jogrendszer hatására és nem a mögötte meghúzódó formalitásra fókuszál, hatályába tartoznak azok az esetek is, amikor az adókedvezményt közvetett módon egy egyedi jogi fogalomra (ebben az esetben a „névváltoztatásra”) való hivatkozás eredményezi, amelynek folyományaként nem kell adót fizetni. Mindkét esetben – egyúttal utalva a szóban forgó esetre is – az a végeredmény, hogy az ingatlan-nyilvántartásban jövedéki adó keletkezése nélkül kerül sor bejegyzésre, aminek csak az egyedi jogszabályi rendelkezés az oka. Az egyedi rendelkezés hiányában nem kerülhetett volna sor adómentes bejegyzésre.

A parlamentnek előterjesztett javaslatában (39) a norvég kormány kijelentette, hogy egyáltalán nem biztos az, hogy az ingatlanok Statsbyggről Entrára való átruházása jövedéki adót keletkeztet. A norvég kormány azonban – amint az a következő 1.2 pontban bemutatásra kerül – nem mutatta meg meggyőző módon, hogy az ingatlanok államról Entrára való átruházásának bejegyzését mentesíteni lehetett volna a jövedéki adó megfizetése alól a 2000. február 18-i jogi aktus (3) bekezdése egyedi rendelkezésének hiányában. A norvég jognak nincsen olyan egyéb rendelkezése, amely kifejezetten előírja, hogy az ilyen ügyletek mentesülnek a tulajdonjog megváltozásának bejegyzésekor felmerülő jövedéki adó fizetésének általános szabálya alól. A Hatóság számára ezen felül nem világos, hogy a Statsbygg reorganizációját – 2000. február 18-i jogi aktus (3) bekezdése hiányában – hogyan lehetett volna mentesíteni a nyilvántartási törvény értelmében, a törvény akkori értelmezése szerint.

39

A Hatóság emiatt továbbra is fenntartja, hogy az első feltétel teljesül.

1.2   Az intézkedés egyedi vagy szelektív, azaz „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását” részesíti előnyben

1.2.1   Lényeges szelektivitás

Lényeges szelektivitás

A Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatának előzetes következtetése szerint a jövedéki adó megfizetése alóli mentesítésről szóló egyedi törvény (itt csak egy vállalat, az Entra mentesítésére kerül sor) elfogadását szelektív intézkedésnek kell minősíteni.

Ezzel szemben, utalva a folytonosság elvére vonatkozó korábban ismertetett érvekre, a norvég hatóságok úgy érveltek, hogy a névváltoztatás mint az ingatlanok átruházásának eljárása nem képez de facto eltérést a közös adórendszertől. Emiatt ez általános intézkedés volt.

de facto

A Hatóság utal az állami támogatási iránymutatásai 17B.3.1 fejezetére, amely az adóintézkedések egyediségének vagy szelektivitásának vonatkozásában a vállalkozások közvetlen adóztatásáról szól:

„Általános intézkedések alapvetően azok az adóintézkedések, amelyek valamennyi az adott EFTA-államban működő gazdasági szereplő számára nyitottak. Ténylegesen és egyenlő mértékben hozzáférhetőnek kell lenniük valamennyi vállalat számára, de facto nem csökkenthetik azok hatókörét például a nyújtásukra vonatkozó állami mérlegelési jogkör vagy egyéb olyan tényezők, amelyek korlátozzák azok gyakorlati hatását.”

A vitatott jogi aktus egy a Statsbygg és az Entra közötti egyedi ügyletre vonatkozik. Igaz az, hogy egyéb állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaságok létrehozásakor hasonló jogi aktusokat fogadtak el (lásd az I. részt). Az azonban, hogy számos egyéb állami privatizációs ügyletnél hasonló szabályokat fogadtak el, nem jelenti azt, hogy a szóban forgó eset lex specialis nem szelektívvé válik.

lex specialis

Először, nem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy egyéb állami reorganizációkkor a vitatott jogi aktus rendelkezéseihez hasonló rendelkezéseket nem fogadtak el. A BaneTele AS (40) létrehozásakor például az új korlátolt felelősségű társaságot nem mentesítették a jövedéki adók megfizetése alól. Ugyanez volt igaz a Secora AS (41) létrehozására is. A Statkraft reorganizációja esetén a norvég kormány megállapította, hogy a szokásos szabályokkal (42) összhangban a vállalatnak jövedéki adókat kell fizetnie.

40

41

42

Másodszor, a 61. cikk (1) bekezdésének értelmében mindenképpen szelektívek az olyan adózási jogszabályok, amelyek kedvezőbb elbánásban részesítik az állami vállalkozások reorganizációit a magánvállalkozások szerkezetátalakításaival kapcsolatos reorganizációkhoz képest. A dokumentumadóról szóló jogi aktus kiindulópontja azonban az, hogy a különböző gazdasági egységek közötti valamennyi jogcímátruházás jövedéki adót keletkeztet tekintet nélkül arra, hogy az új tulajdonos ugyanazt a korábbi tevékenységet folytatja-e vagy sem. Amint az korábban bemutatásra került, 2005 júliusáig az Igazságügyi Minisztérium 1990. évi körrendeletében, valamint a Vám- és Jövedéki Adó Igazgatóság számos későbbi körrendeletében csak egyetlen érdemi kivétel található e szabály alól. Mindkét körrendelet egyértelműen megállapítja, hogy a folytonossági megfontolások alapján csak akkor lehet az új jogcímtulajdonos bejegyzését jövedéki adót keletkeztető jogcímváltoztatás helyett névváltoztatásként végezni, ha a tulajdonjog átruházására korlátolt felelősségű társaságok közötti összeolvadásokkal összefüggésben kerül sor. A tulajdonjog átruházásának ingatlan-nyilvántartásban való bejegyzése ezzel szemben jövedéki adót keletkeztet a következők esetében: szétválások, átalakulás egy társasági formából egy másikba, tulajdonjog-átruházás tulajdonostársaságtól közkereseti vagy betéti társaságra, tulajdonjog-átruházás önkormányzatról egy olyan külön jogalanyra, amely teljes mértékben az önkormányzat tulajdonában van (43). Ezt a Frostating lagmannsrett már említett ítélete is világossá tette, amely szerint egy korlátlan felelősséggel jellemezhető vállalat („kommandittselskap”) korlátolt felelősségű vállalattá való átalakításakor akkor is jövedéki adókat kell fizetni, ha ugyanazok a tulajdonosok viszik tovább az új vállalatot, és így az egyetlen tényleges változás a vállalat társasági formáját érintette.

43

kommandittselskap

A Hatóság szerint az Entra létrehozása nem mondható összeolvadáshoz hasonlónak. Jóval inkább hasonlítható a szétváláshoz, illetve ahhoz, amikor egy jogalany másik jogalannyá alakul át, vagy amikor egy önkormányzat egy adott tevékenységet külön jogalanyba szervez ki. Ily módon a vitatott jogi aktus (3) bekezdésében találhatóhoz hasonló jövedékiadó-mentesítés az Entra létrehozásának idején nem volt nyitott valamennyi hasonló ügylet számára.

A vitatott jogi aktus (3) bekezdéséről emiatt nem lehet elmondani, hogy az azon már általános (nem szelektív) szabály kiterjesztése, amely az ingatlan-nyilvántartásban történő egyes jogcímátruházás-típusokkal kapcsolatos nem fizetésekre vonatkozik. Az intézkedés következésképpen lényegesen szelektív.

1.2.2   A jövedéki adó fizetési alóli mentesítést indokolja-e az adórendszer természete illetve általános szerkezete?

A jövedéki adó fizetési alóli mentesítést indokolja-e az adórendszer természete illetve általános szerkezete?

Az Európai Bíróság (44) joggyakorlata szerint a következők között lehetséges megkülönböztetést tenni:

44

| — | megkülönböztetett elbánás, amely a szokásos szabályok alapját képező elvekkel megegyező elvek egyedi helyzetekre való alkalmazásából ered (nem áll fenn támogatás); |
| --- | --- |

—

megkülönböztetett elbánás, amely a szokásos szabályok alapját képező elvekkel megegyező elvek egyedi helyzetekre való alkalmazásából ered (nem áll fenn támogatás);

| — | megkülönböztetett elbánás, amely egyes vállalkozásokat előnyben részesítve eltávolodik a szokásos szabályok belső logikájától (ez támogatás) (45). |
| --- | --- |

—

megkülönböztetett elbánás, amely egyes vállalkozásokat előnyben részesítve eltávolodik a szokásos szabályok belső logikájától (ez támogatás) (45).

45

Ezt a különbségtételt a Hatóság állami támogatási iránymutatásainak 17B.3.4(1) fejezete is ismerteti, amely az eltérésnek „a rendszer természetével illetve általános szerkezetével” való indokolása vonatkozásában a vállalkozások közvetlen adóztatásáról szól: „Egyes intézkedések megkülönböztető jellege nem jelenti szükségszerűen, hogy azokat állami támogatásnak kell tekinteni. Ez a helyzet áll fenn azoknál az intézkedéseknél, amelyek gazdasági megfontolások alapján az adórendszer zökkenőmentes működéséhez és hatékonyságához szükségesek. Az indokolással azonban az EFTA-államnak kell előállnia.” Ez utóbbi bizonyítási szabályt az Európai Bíróság megerősítette (46).

46

A norvég hatóságok érvelése szerint „ha a Hatóság a főszabály alól való mentesítésnek is tartja ezt a gyakorlatot (tehát névváltoztatás mint a tulajdonjogcím átruházásának eljárása jövedéki adó fizetési kötelezettség keletkeztetése nélkül), azt az adórendszer természete vagy általános szerkezete akkor is indokolttá teszi”. Ezen álláspont alátámasztására a norvég hatóságok azt állították, hogy a folytonosság elve és az ezen elv (a szóban forgó esetben többek között a jövedéki adó vonatkozásában való) hatékony alkalmazásával kapcsolatos megfontolások alapján a jövedéki adó alól való mentesítés megfelel az idevágó norvég jogszabályok logikájának és természetének. Véleményük szerint a vitatott jogi aktus a folytonosság elvét tükrözi és összhangban van a szerkezetátalakításokra vonatkozó általános szabályokkal.

ha a Hatóság a főszabály alól való mentesítésnek is tartja ezt a gyakorlatot

azt az adórendszer természete vagy általános szerkezete akkor is indokolttá teszi

Ezen érvvel kapcsolatban a Hatóság megjegyzi, hogy a szóban forgó esetben a folytonosság elvének a dokumentumadó-fizetési kötelezettséggel kapcsolatos hatóköre a kérdés, nem pedig magának a folytonosság elvének (tehát a társasági jogban való alkalmazásának) a hatóköre.

A jövedéki adókra vonatkozó I.4 pontban ismertetett szabályok elemzése alapján a Hatóságnak az az álláspontja, hogy bár a folytonosság elve fontos helyet foglalhatott el a norvég jogszabályokban az Entra létrehozásának idején, ebben az időpontban ez az elv nem képezte azon szabályok és azon gyakorlat szerves és általános részét, amelyeket a vállalati reorganizációk egyéb típusaival kapcsolatos jövedéki adók esetében alkalmaztak.

Ahogy az korábban már megállapításra került, 2005. júliusig a folytonossági megfontolások alapján csak akkor lehet az új jogcímtulajdonos bejegyzését jövedéki adót keletkeztető jogcímváltoztatás helyett névváltoztatásként végezni, ha a tulajdonjog átruházására korlátolt felelősségű társaságok közötti összeolvadásokkal összefüggésben kerül sor.

A tulajdonjog átruházásának ingatlan-nyilvántartásban való bejegyzése ezzel szemben jövedéki adót keletkeztet a következők esetében: szétválások, átalakulás egy társasági formából egy másikba, tulajdonjog-átruházás tulajdonostársaságtól közkereseti vagy betéti társaságra, tulajdonjog-átruházás önkormányzatról egy olyan külön jogalanyra, amely teljes mértékben az önkormányzat tulajdonában van (47).

47

A norvég hatóságok magyarázata szerint a jövedéki adóra vonatkozó általános szabály alóli mentesítések mögött meghúzódó logikát a folytonosság elvében lehet tetten érni. A hatóságok azonban nem ismertették az előzőekben felsorolt átruházástípusok eltérő kezelése mögött meghúzódó logikát. A norvég kormány ezzel szemben csak azt jelentette ki, hogy tényleg ésszerűbb lenne az összeolvadásokat és bizonyos egyéb reorganizációkat egyformán kezelni. Azonban csak 2005 júliusától kezdve, mintegy öt évvel az Entra létrehozása után változtatták meg a dokumentumadóról szóló jogi aktus értelmezését úgy, hogy egyes eltérő helyzetek kezelését összhangba hozták. Ennek alapján a Hatóság nem tud más logikát tetten érni a dokumentumadóról szóló jogi aktus Entra létrehozásának idején érvényes értelmezése mögött, mint ami az említett körrendeletekből következik: nevezetesen hogy csak korlátolt felelősségű társaságok közötti összeolvadások mentesülnek az egyébként fizetendő jövedéki adók alól. A dokumentumadóról szóló jogi aktussal kapcsolatban a folytonosság elvének alkalmazása ezekre az esetekre korlátozódott, nem pedig a fentebb említett egyéb esetekre.

Amint az az 1.2.1 pontban korábban megemlítésre került, a Hatóság mindenképpen úgy találja, hogy az Entra létrehozása sokkal inkább hasonlít azokhoz a helyzetekhez, ahol az ingatlan-nyilvántartásban való bejegyzés az adott időpontban jövedéki adókkal járt volna, mint azokhoz a helyzetekhez, amelyek nem keletkeztetnek jövedéki adókat. Ennek alapján a Hatóság meglátása szerint a vitatott jogi aktusban található mentesítést nem indokolja a jövedéki adóra vonatkozó, a mentesítés alkalmazásakor hatályos norvég szabályok természete és logikája. Ezen nem változtat az sem, hogy állami profitorientált tevékenységek hasonló reorganizációit szintén mentesítették a jövedéki adó alól. A folytonosság elvének alapját képező célkitűzések követése nem indokolhatja azt, hogy a jövedéki adókra vonatkozó általános szabály alóli mentesítést egyedi reorganizációkra lehet alkalmazni, ha a leginkább hasonló magán reorganizációk nem részesülhetnek ilyen mentesítésekben.

1.2.3   Az „olasz eset”

Az „olasz eset”

A norvég hatóságok megemlítették az Európai Bizottság egyik határozatát és úgy érveltek, hogy ebben az esetben a tényállás ugyanaz, mint az Entra esetében.

2002. június 5-i határozatában (48) a Bizottság megvizsgálta azokat az olasz jogszabályokat, amelyek egy egyedi jogszabály szerint létrehozott többségi állami tulajdonú részvénytársaságok számára egyedi adószabályozást biztosítottak. Az olasz jogszabályok itt egyedi mentesítést biztosítottak valamennyi olyan átruházási adó alól, amelyek a speciális és önkormányzati vállalkozások részvénytársasággá való alakításához kapcsolódnak („átruházási adó alóli mentesítés”). Az olasz jogrendszerben rendszerint az új gazdasági egységek létrehozására, vagy a különböző gazdasági egységek közötti eszközátruházásokra vonatkoznak átruházási adók. Az olasz hatóságok azonban elmagyarázták, hogy a vállalkozások jogi formájának átalakításával (tehát „amikor a vállalat jogi formája megváltozik, de a vállalat gazdasági szempontból ugyanaz marad”) összefüggésben az olasz jogszabályok rendszerint figyelembe vették az adósemlegesség elvét (azaz nem rónak ki adót) (49).

48

amikor a vállalat jogi formája megváltozik, de a vállalat gazdasági szempontból ugyanaz marad

49

A Bizottság úgy találta, hogy bár az önkormányzati vállalkozás felszámolása és az „új” részvénytársaság létrehozása új gazdasági egység létrehozásával tűnt egyenértékűnek, annak látszólag csak jogi alakisági okai voltak. Az új részvénytársaság valójában ugyanaz a gazdasági egység volt mint a különböző jogi forma mellett működő önkormányzati vállalkozás. Ennek fényében a Bizottság elfogadta, hogy az olasz jogban az adósemlegesség általános elvét hasonlóképpen alkalmazták az egyedi adószabályozás hatályába tartozó helyzetek tekintetében. Emiatt nem kellett adót fizetni (50).

50

A Hatóság értelmezése szerint a Bizottság érvelése az, hogy amennyiben a magánvállalkozások átalakulásaival kapcsolatos dokumentumadókra vonatkozó nemzeti jogszabályok az adósemlegesség általános elvére épülnek – és így a hangsúly az ugyanazon gazdasági egység folytatásán van, és nem azon, hogy az ahhoz alkalmazott jogi forma ugyanaz-e –, úgy megfelel az adószabályozás logikájának az, ha ezt az elvet azokra a helyzetekre is kiterjesztik, amelyek során az állam vagy az önkormányzat az addig az általa vezetett gazdasági egységet külön jogalanyként elválasztja.

A Hatóság teljes mértékben egyetért ezzel a megközelítéssel. Valamennyi adórendszer logikáját azonban a rendszer saját jellegzetességei alapján kell vizsgálni. A Bizottság határozata arra alapult, hogy az olasz jogrendszer az egyik társasági formából egy másikba való átalakulással összefüggésben lehetővé tette az átruházási adó alóli mentesítést. A norvég jogszabályok ehhez képest (az adóhatóságok általi értelmezésükben és alkalmazásukban) nem biztosítottak ilyen lehetőséget. Sőt, ahogy az már említésre került, az Entrához hasonló magánreorganizációs eseteket (szétválások vagy egy társasági formából egy másikba való átalakulás) nem mentesítették a jövedéki adók megfizetése alól. A Hatóság véleménye szerint emiatt különböző a tényállás a két esetben. A norvég és az olasz helyzet közötti hasonlóság vizsgálatakor nem esik latba az, hogy a folytonosság elve esetlegesen létezett a norvég jog egyéb területein, ideértve elsősorban a társasági jogot, valamint az érintett gazdálkodó egység közvetlen adóztatásának jogszabályait.

1.2.4   Következtetés a szelektivitással kapcsolatban

Következtetés a szelektivitással kapcsolatban

Az intézkedést végeredményben szelektívnek kell tekinteni az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében, e minősítés alól a jövedéki adókról szóló norvég szabályok természete és logikája sem mentesíti őket.

1.3   Az intézkedés olyan előnyt biztosít a kedvezményezetteknek, amely csökkenti az üzletmenet során rendszerint általuk viselt költségeket

Az Európai Bíróság joggyakorlata (51) és a Hatóság állami támogatási iránymutatásainak 17B.3.1(2) fejezete szerint „az intézkedésnek olyan előnyt kell biztosítania a kedvezményezetteknek, amely mérsékli a rendszerint általuk viselt költségeket. Az előnyt a vállalat adóterhének csökkentésén keresztül lehet biztosítani, amelynek különféle módozatai lehetnek, mint például:” (...) „az adó összegének teljes vagy részleges csökkentése (például mentesítés vagy adóhitel)”.

51

A vitatott jogi aktus (3) bekezdésében található jogszabályi rendelkezés elfogadásával az Entrát mintegy 81 millió NOK-ra (közel 10 millió EUR) rúgó jövedéki adó alól mentesítették. Az 1.1 és az 1.2 pontban ismertetetteknek megfelelően ezeket az adókat egyébként saját forrásból kellett volna megfizetnie. A Hatóság ennek alapján arra az előzetes következtetésre jutott a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában, hogy az Entra az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében igenis előnyhöz jutott.

Ezzel szemben a norvég hatóságok érvelése szerint két ok miatt nem teljesül ez a feltétel: Először is, a mentesítés a magánbefektetőhöz képest nem hozta jobb versenyhelyzetbe az Entrát. Másodszor, a jövedéki adó megfizetése esetén a tőkestruktúra, a szoliditás és a vállalati főösszegek változatlanok maradtak volna. A Hatóság a továbbiakban ezeket az érveket tárgyalja.

1.3.1   Magánvállalatokkal való összehasonlítás

Magánvállalatokkal való összehasonlítás

Amint az az I.3.1 pontban ismertetésre került, a parlament elé terjesztett javaslatában azt állította a norvég kormány, hogy az új vállalat létrehozásakor a magántulajdonos dönthet úgy, hogy jogcímátruházás helyett például a holdingtársaságnál hagyja a jogcímet. A norvég hatóságok szerint az államnak az új jogalanyra kell átruháznia az ingatlanokat. A norvég hatóságok szerint így az Entra dokumentumadó alól való mentesítésével nem kerül sor versenytorzulásra.

Az Európai Elsőfokú Bíróság szerint az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése (ez az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének felel meg) szerinti előnynek nem kell szükségszerűen fennállnia valamennyi olyan esetben, amikor a hozott intézkedéssel olyan strukturális hátránytól szabadítják meg az állami vállalatot, amely a magánszektorbeli versenytársakhoz képest áll fenn (52): Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése csak arra irányul, hogy megtiltsák az egyes vállalkozások javát szolgáló előnyöket, a támogatás fogalma pedig csak az előnyökre vagy az olyan terhek alóli mentesítésre vonatkozik, amelyeket rendes körülmények között a vállalkozás költségvetéséből kellene fedezni, és amelyeket olyan gazdasági előnynek kell tekinteni, amelyekhez a kedvezményezett vállalkozás szokásos piaci feltételek mellett nem jutott volna. A norvég hatóságokkal szemben a Hatóság azonban úgy tartja, hogy a Norvégia által felhozott érvekből nem következik az, hogy a jövedéki adók alóli mentesítésen keresztül az Entra nem jutott előnyhöz a magánszférabeli piaci szereplőkhöz képest.

52

Az állami privatizációkkal összefüggésben létrehozott vállalkozások számára ugyanúgy adottak azok a lehetőségek, amelyek alkalmazásával a magántulajdonos elkerülheti a jövedéki adó megfizetését. Az a strukturális hátrány, amellyel a norvég hatóságok állításuk szerint szembesültek, nem volt jogi természetű. A norvég jogszabályok nem zárták volna ki azt a lehetőséget, hogy az Entrát ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzés nélkül hozzák létre és az ingatlanokat ugyanígy ruházzák át rá. Sőt, az Entra és a norvég hatóságok ugyanazokat az óvintézkedéseket hozhatták volna meg, mint általában a magánszférabeli piaci szereplő. A Statsbygg és az Entra esetében csakis azért nem alkalmazták ezeket a módszereket, mert a norvég hatóságok szerint az e módszerekkel járó politikai, irányítási és gyakorlati hátrányok túl negatívak lettek volna, így az Entrának kellett jogcímtulajdonossá válnia.

A Hatóság véleménye szerint ezekből a megfontolásokból nem következik az, hogy a jövedéki adó fizetése alóli mentesítésen keresztül az Entra nem jutott előnyhöz. Ezt már az is alátámasztja, hogy a jövedéki adók elkerülésére használható módszerek valamennyien a tulajdonjog-átruházás bejegyzésének elhagyására (a jogcím megtartására) épülnek. Ha a jogcímet („grunnbokshjemmel”) nem ruházzák át, akkor nem kell jövedéki adót fizetni. A bejegyzés által kínált védelem azonban nem áll rendelkezésre a jogcímet át nem ruházó magánszférabeli piaci szereplőknek, jóllehet az Entra megkapta azt. Emiatt az említett módszerek nem egyenértékűek a jelenlegi esetben lebonyolított eljárással, amelynek során az Entra vált az új jogcímtulajdonossá.

grunnbokshjemmel

Sőt, még ha ez is lett volna a helyzet, a Hatóság előtt nem világos, hogy a norvég állam számára adódó állítólagos strukturális probléma alapvetően eltérő jellegzetességgel bírna, mint az, amelyikkel a magánszférabeli piaci szereplők szembesülnek. Az igaz lehet, hogy a jogcímátruházás elhagyása a gyakorlatban bizonyos tekintetben több nehézséget okozhat az állami tulajdonú gazdálkodó egységnek, mint egy magántulajdonú vállalatnak. A Hatóság véleménye szerint azonban az ingatlanvagyon megelőző és jelenlegi tulajdonosa közötti inter partes viszonyra vonatkozó kérdéseket az ingatlan-nyilvántartásban való bejegyzéssel kapcsolatos fejtegetésektől elkülönítve kell tárgyalni. A bejegyzés rendszerint nem érinti hátrányosan a két jogalany közötti inter partes viszonyt, annak csak harmadik felekkel kapcsolatban van jelentősége. A bejegyzés ily módon fontos lehet a vásárló számára annak elkerülésére, hogy egy harmadik fél – aki jóhiszeműen eljárva a későbbiekben megvásárolja az ingatlant a megelőző tulajdonostól – erősebb jogcímmel rendelkezzen az ingatlan kapcsán. A bejegyzés a megelőző tulajdonos hitelnyújtóival szembeni védelemre is jelentős hatással van, és befolyásolhatja a vásárló azon képességét is, hogy jelzálogot vagy egyéb kölcsönöket kapjon. Az ingatlan-nyilvántartásban való bejegyzés elmaradásának hátrányai az összes ilyen esetben alapvetően egyformák a magán és az állami tulajdonú vállalkozások számára. Sőt, az ismertetett módszerek bizonyos szempontból kevésbé kedvezőek a magánvállalkozások számára az állami vállalkozásokhoz képest, mivel a tulajdonjog-korlátozásról szóló nyilatkozat bejegyzése nem zárta ki a végrehajtási eljárás kockázatát, így például, hogy hitelezők által indított eljárás vagy csőd esetén megszűnnek a jogutódnak az adós tulajdonához fűződő jogai.

inter partes

inter partes

Végezetül, a Hatóság kihangsúlyozza, hogy a norvég hatóságok nem mutatták be, hogy egy magánfél bizonyosan amellett döntene, hogy nem ruházza át a jogcímet. Norvégia pusztán úgy érvelt, hogy az a valószínűbb, hogy a magán piaci szereplő hasonló körülmények között úgy döntött volna, hogy nem ruházza át a jogcímet az ingatlan-nyilvántartásban.

1.3.2   A nyitómérleggel kapcsolatos érv

A nyitómérleggel kapcsolatos érv

Ahogy az már megemlítésre került, a norvég hatóságok érvelése (53) szerint a jövedéki adó alóli mentesítést a vállalat nyitómérlegével együtt kell nézni. Érvelésük szerint a szóban forgó intézkedés nem változtatta meg a vállalat tőkeszerkezetét, szoliditását és teljes értékét. Ha a jövedéki adókat el kellene határolni a nyitómérlegben, akkor elvileg más lett volna a nyitómérleg, amelyben az ingatlanok értékét a jövedéki adónak megfelelő értékben csökkentették volna.

53

Amint az az 1.2 pontban bemutatásra került, a norvég adórendszer szokásos szabályai szerint az Entra jövedéki adót volt köteles fizetni. Ebből az következik, hogy az eladó és a vásárló közötti ügyleti érték az, amely a jövedéki adó adóalapját képezi, függetlenül a nyitómérleg megállapításának módjától. Bármi legyen is a vásárlónak (Entra) és az eladónak (az állam) a megállapodott árral kapcsolatos megfontolása, egyedül az ár az, amelyből az adóhatóságok a fizetendő jövedéki adó kiszámításakor kiindulnak.

A Hatóság elvben nem ért egyet a norvég hatóságokkal afelől, hogy az ezen adókedvezmény megléte nem képez előnyt az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében, valamint hogy a jövedéki adó alóli mentesítés olyan módon befolyásolta az Entra nyitómérlegének összeállítását, ami állítólag semlegesítette az adómentesítésből származó előnyt. A norvég jogszabályok szerint a vitatott jogi aktus (3) bekezdésének hiányában az Entra a végrehajtott bejegyzés kapcsán köteles lett volna jövedéki adót fizetni az adóhatóságoknak a megállapodott ügyleti ár után, és itt semmi jelentősége nincs annak, hogy az ügyleti ár más lehetett volna. Az adó megfizetésére soha nem került sor, és a jelen esetben ez a hiányzó adófizetés képezi a megfontolások tárgyát. Annak megállapítása során, hogy a vállalat előnyhöz jutott-e vagy sem, nem lehet figyelembe venni azokat a tényezőket, amelyek szerint az Entra nyitómérlegét látszólag egyéb körülmények befolyásolták (különösen az, hogy az eladó elfogadott volna-e alacsonyabb ingatlan árat, ha az Entra fizette volna meg a jövedéki adót.

A norvég hatóságok azon érve, hogy az adómentesítést egy egyébként eltérő ingatlanárral együttesen kell nézni, arra az érvelésre épül, hogy az adómentesítésből eredő támogatás eredményeként az Entránál nettó veszteség keletkezik, mégpedig az átruházott ingatlan magasabb árának formájában. A Hatóság véleménye szerint azonban ellentétes lenne az állami támogatási ügyekben általánosan alkalmazott megközelítéssel az, ha az adott támogatás-kedvezményezettre nézve figyelembe vennék a támogatási intézkedés folyományaként keletkező valamennyi lehetséges – többé kevésbé közvetlen – gazdasági következményt. Ugyanilyen módon rendszerint nem jöhet szóba a támogatási intézkedésből eredő – a támogatás kedvezményezettje és a másik jogalany közötti szerződéses kapcsolatra gyakorolt – gazdasági hatások figyelembe vétele annak mérlegelésekor, hogy a támogatási intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében előnynek minősül-e, és ha igen, akkor milyen mértékben. A Hatóság e tekintetben hangsúlyozza, hogy az állami támogatási rendszer szempontjából két külön entitásnak kell tekinteni a norvég államot mint adóbeszedőt, valamint a norvég államot mint ingatlanértékesítőt.

A Hatóság emiatt nem tud egyet érteni a norvég kormánnyal abban, hogy az Entra a jövedéki adó alól való mentesítésen keresztül, valamint azzal, hogy továbbra is élvezi az ingatlan-nyilvántartásban való feltűntetés nyújtotta védelmet, nem jutott az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése szerinti előnyhöz.

A Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2003. június 4-én kelt levelében kijelenti, hogy: „Ha a bejegyzési illetéket és a dokumentumadót el kellene határolni a nyitómérlegben, akkor a kiigazított, alternatív nyitómérleg elvileg a 2. függelékben foglaltak szerint alakult volna.”A 2. függelék ismertet egy alternatív nyitómérleget, amelyben az eszköz-, illetve forrásoldali főösszegek változatlanok, de amelyben többek között csökkentették az ingatlanok értékét a jövedéki adó összegével megegyező mértékben. A minisztérium következtetése szerint az Entra nem jutott gazdasági előnyhöz a jövedéki adók alóli mentesítés eredményeként.

Ha a bejegyzési illetéket és a dokumentumadót el kellene határolni a nyitómérlegben, akkor a kiigazított, alternatív nyitómérleg elvileg a 2. függelékben foglaltak szerint alakult volna.

A norvég hatóságok által ismertetett hipotetikus nyitómérleg azon a feltételezésen alapul, hogy a vásárló (Entra) nem csökkentené az általa elvárt megtérülési rátát (9,5 %) és saját tőke arányt (40 %), ha a jövedéki adót meg kellene fizetni. Ebből az következik, hogy a hipotetikus nyitómérlegnek az a feltételezés az alapja, hogy az eladó minden esetben a jövedéki adó 100 %-át fizeti meg, illetve hogy az épületek értékét pontosan a jövedéki adó összegével megegyező mértékben csökkentették volna az alternatív nyitómérlegben.

A Hatóságnak nincs oka megkérdőjelezni a nettó jelenérték módszer létjogosultságát, amelyet az Entra nyitómérlegének megállapításakor alkalmaztak. Azonban más módszereket is lehetett volna alkalmazni, mint ahogy azt a norvég kormánynak az ingatlanvagyon pontos értékének megkeresésére irányuló saját kísérletei tanúsítják (lásd az I.2.2 pontot és az alternatív értékek közötti jelentős különbségeket). Más feltételezéseket is lehetett volna használni, és ezen egyéb módszerek és feltételezések azt eredményezhették volna, hogy nem az eladó viseli 100 %-ban az adóterhet. Több ajánlattevőt magában foglaló szokványos piaci helyzetben valószínűbb, hogy a jövedéki adó jelentette extra teher a megállapodott ügyleti áron keresztül megoszlott volna az eladó és a vásárló között.

Amennyiben a közvetett adókat már megfizették vagy azok jogszabályi mentesítés miatt nem merülnek majd fel, akkor a Hatóság szerint nem lehet felállítani olyan általános szabályt, amely szerint egy adott épület piaci ára mindig pontosan azzal az összeggel emelkedik, amelyet a vásárlónak rendszerint közvetett adóként kellene fizetni az épület bejegyzése után. Sőt, 2005. június 30-án kelt levelében a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium elismeri, hogy nem lehet ilyen messzemenő következtetést levonni, valamint hogy a kormány által felhozott, a jövedéki adó fizetése elmaradásának nettó hatására vonatkozó érv csakis azon egyedi értékbecslési módszer alkalmazására épül, amely mellett a kormány az Entra esetében döntött.

A jelenlegi esetben Norvégia úgy döntött, hogy nem vet ki jövedéki adót az Entrára, és ismertette, hogy az ingatlanvagyon értékének későbbiekben történő becslése ennek a premisszának a függvénye. Norvégia emiatt alapvetően azzal érvel, hogy abban a hipotetikus helyzetben, amelyben döntése szerint az Entrának nem kell megfizetnie a szokásos jövedéki adót, még mindig a nettó jelenérték módszert választotta volna, és ugyanazokat a feltételezéseket használta volna az eladási ár kiszámításához. Egy ilyen érv elfogadásával az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya az adott EGT-állam azon képességétől függne, mennyire képes meggyőzni a Hatóságot és az EFTA-Bíróságot arról, hogy egyes hipotetikus helyzetekben milyen képzelt lépéseket tett volna.

A Hatóság végezetül hangsúlyozza, hogy abban a nagyon kevés – más jellegű – ügyben, amelyben a Bíróság quid pro quo érvet fogadott el, mindig az a körülmény volt az előfeltétel, hogy az érvényre jutó mechanizmusról világosan meghatározott, objektív ás átlátható módon előre döntöttek (nem pedig ex post facto) (54). A megfelelő jogszabályok előkészítő iratai azonban sehol sem említik, hogy a jövedéki adó fizetése alóli mentesítésből eredő előny megadásának az az előfeltétele, hogy a megfelelő ingatlan becsült értékét magasabb szinten állapítják meg, mint amennyit nyilvános árverésen egy magánfél fizetett volna az épületért. Éppen ellenkezőleg: a norvég hatóságok azon érve, amely szerint az Entra nem jutott előnyhöz ahhoz a helyzethez képest, amelyben megfizette volna a jövedéki adót, ellentmondani látszik azon explicite megfogalmazott célnak, amely az Entrának a jövedéki adó fizetése alól való felmentése mögött húzódik meg. Amint az az I.3.1 pontban említésre került, a kormány Stortingetnek előterjesztett javaslatában található magyarázat szerint a mentesítési záradék célja az volt, hogy az Entra ne viselje a jövedéki adó által jelentett gazdasági terhet, hiszen a versenytárs magánvállalkozások egyéb módszerekkel jelentős mértékben elkerülhetik azt. Vagy más szavakkal, a parlamenthez előterjesztett javaslatban ott rejlik az a feltételezés, hogy a jövedéki adó megfizetésével az Entra gazdaságilag kevésbé kedvező helyzetbe kerülne, mintha nem fizetné meg azokat. A parlamentnek emellett pedig az volt a szándéka, hogy ne hozzák az Entrát ebbe az előnytelen helyzetbe.

quid pro quo

ex post facto

54

1.3.3   Következtetés az előnnyel kapcsolatban

Következtetés az előnnyel kapcsolatban

Összefoglalva, a Hatóság fenntartja, hogy a vitatott jogi aktus (3) bekezdése az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti előnyhöz juttatta az Entrát.

1.4   Az intézkedés torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget és hátrányos hatással van a szerződő felek közötti kereskedelemre

A Hatóság nyitóhatározatának előzetes következtetése szerint az intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében a verseny torzításával fenyeget és hátrányosan érinti az EGT-n belüli kereskedelmet. A norvég hatóságok ezzel szemben azzal érvelnek, hogy a szóban forgó intézkedés „nem fogja hátrányosan érinteni a szerződő felek közötti kereskedelmet” és hogy a Hatóságnak fel kell mérnie a releváns piacot. A norvég hatóságok állítása szerint ezen felül „nem tevékenykednek nem norvég befektetők a norvég ingatlanpiacon” (55).

nem fogja hátrányosan érinteni a szerződő felek közötti kereskedelmet

nem tevékenykednek nem norvég befektetők a norvég ingatlanpiacon

55

Az Európai Bíróság szerint (56) torzul a verseny attól a pillanattól kezdve, hogy az állami pénzügyi támogatás erősíti az adott vállalkozás pozícióját más versenytárs vállalkozásokhoz képest. A támogatás nyújtása csökkenti a költségeket és ezáltal versenyelőnyhöz juttatja a kedvezményezetteket azokhoz képest, akiknek valamennyi költség fedezéséről maguknak kell gondoskodniuk. A Hatóság ennek alapján úgy találja, hogy az Entrának a jövedéki adó elengedése formájában nyújtott állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében versenytorzító. Sőt, a norvég hatóságok sem állították azt, hogy nem torzul a verseny (csak azt, hogy a kereskedelmet nem éri hátrányos hatás).

56

A kereskedelemre gyakorolt hatást illetően meg kell vizsgálni, hogy a szóban forgó támogatás képes-e erősíteni a vállalkozás pozícióját az EGT kereskedelmében résztvevő versenytárs vállalkozások pozíciójához képest (57). Az EFTA-Bíróság ítélete szerint a Hatóság nem köteles megállapítani azt, hogy a támogatás érzékelhető hatást gyakorol a szerződő felek közötti kereskedelemre, csak azt kell megvizsgálnia, hogy a támogatás alkalmas-e ilyen hatás gyakorlására (58). Ily módon a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának hagyományos értelmezése nem kijelölő értelmű, azaz általánosságban véve állami támogatás az adott intézkedés, ha képes hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet (59).

57

58

59

A Hatóság állami támogatási iránymutatásainak 17B.3(2) fejezete szerint „a kialakult joggyakorlatnak megfelelően e rendelkezés alkalmazásának céljából a kereskedelmet ért hátrányos hatás kritériuma teljesül, ha a kedvezményezett vállalat olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely érintett a szerződő felek közötti kereskedelemben”. A támogatás azonban akkor is hátrányosan érintheti az EGT-n belüli kereskedelmet, ha a kedvezményezett vállalkozás maga nem vesz részt határokon átnyúló tevékenységekben (60). Ennek az az oka, hogy az adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatáson keresztül megmarad vagy nő a belső kínálat, és kevesebb lehetősége van az egyéb EGT-államokban honos vállalkozásoknak arra, hogy a szóban forgó állam piacán felkínálják szolgáltatásaikat (61).

a kialakult joggyakorlatnak megfelelően e rendelkezés alkalmazásának céljából a kereskedelmet ért hátrányos hatás kritériuma teljesül, ha a kedvezményezett vállalat olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely érintett a szerződő felek közötti kereskedelemben

60

61

Az Entra 2001. évi saját éves beszámolója szerint az Entra „Norvégiában ingatlanfejlesztéssel, -bérbeadással, -kezeléssel, -értékesítéssel és -vásárlással foglalkozik”.

Norvégiában ingatlanfejlesztéssel, -bérbeadással, -kezeléssel, -értékesítéssel és -vásárlással foglalkozik

Az Entra tagja az Üzleti Célú Ingatlanok Szövetségének („Foreningen Næringseiendom”) (62), amelynek tagjai egészben vagy részben ugyanolyan típusú tevékenységeket folytatnak, mint az Entra. Az Üzleti Célú Ingatlanok Szövetségének 74 tagja van (2005. októberi adat). A tagok között olyan vállalatok szerepelnek, mint az ABB AS–Eiendom, az Aberdeen Property Investors, az Avantor AS, az ICA Eiendom Norge AS, a KLP Eiendom AS, Linstow ASA, a Mustad Eiendom AS, az NCC Property Development AS, a Reitan Eiendom AS, a Skanska Eiendomsutvikling AS, a Smedvig Eiendom AS, a Steen & Strøm ASA, a Storebrand Eiendom AS, az Umoe Sterkorder AS, a Veidekke Eiendom AS, a Vesta Forsikring AS-Eiendom és a Vital Eiendomsforvaltning AS (63).

Foreningen Næringseiendom

62

63

A legnagyobb norvég tulajdonú ingatlanvállalat (illetve vállalatcsoport) az Olav Thon Gruppen. A csoport 2000-ben is működött, amikor az Entrát létrehozták. Az Olav Thon Gruppen jelenleg 320 ingatlannal rendelkezik Norvégiában és 18 ingatlannal külföldön (főként Brüsszelben). Az első brüsszeli ingatlant 1988-ban vásárolták (Thon Belgium SA). A csoport mintegy 3 400 főt alkalmaz. A csoport irodák bérbeadása mellett hotelekben, éttermekben és bevásárló központokban szintén jelen van (64).

64

Az előbb említett vállalatok közül a Linstow AS Norvégiában, a balti államokban, Portugáliában és Svédországban rendelkezik ingatlanokkal, illetve foglalkozik azok fejlesztésével. A Linstow AS az Anders Wilhelmsen Group kizárólagos tulajdonában van, amely 1999-ben vásárolta meg a vállalatot illetve vezette ki azt az oszlói tőzsdéről. Az Anders Wilhelmsen Group a Royal Caribbean Cruise Line (RCCL) hajózási társaság egyik tulajdonosa. A Linstow AS többek között a Curzon Global Partners tulajdonában lévő norvég ingatlan-portfoliót kezeli (Nordea Portfolio). A portfolió 31 ingatlanból áll (2005. novemberben), amelyek Norvégia területén szétszórva találhatók. A Curzon Global Partners az IXIS AEW Europe (IAE) tulajdonában lévő londoni székhelyű befektetés-kezelő vállalat. Az IAE a francia Groupe Caisse d'Epargne és Caisse des Dépôts tulajdonában lévő európai ingatlanbefektetés-kezelő. Az IAE mintegy 11 milliárd EUR értékű eszköz kezelésért felel (65).

65

A többi vállalat közül az ICA Eiendom Norge AS az ICA Fastigheter AB svéd vállalat leányvállalata. Az ICA Fastigheter AB az ICA AB kizárólagos tulajdonában lévő leányvállalat. Az ICA Fastigheter AB ingatlanokat épít, kezel és értékesít Skandináviában és a balti államokban. A portfolió könyv szerinti értéke 5,7 milliárd SEK és főként áruházi és raktárlétesítményekből áll. Az ICA nem csak áruházaknak és vállalatoknak kínál ingatlant, hanem külső ügyfeleknek is. Az ICA Group (ICA AB) az északi régió egyik vezető kiskereskedelmi vállalata, a Skandináviában és a balti államokban található saját és kapcsolt áruházainak száma kicsivel több mint 2 600 (66).

66

Az Entra létrehozásával egy időben (2000-ben) hozták létre az Aberdeen Property Investors Norway AS-t, mint az Aberdeen Property Investors leányvállalatát. Az Aberdeen Property Investors az Aberdeen Asset Management PLC része, amely egy a londoni tőzsdén jegyzett független alapkezelő csoport. Az Aberdeen Property Investors jelenleg 7,8 milliárd EUR értékben kezel Észak-Európában ingatlan-befektetéseket, ebből 9 milliárd NOK-ot (mintegy 1,1 milliárd EUR) Norvégiában. Az Aberdeen Property Investors Norway AS 2001-ben megvásárolt egy a norvég piacon résztvevő másik ingatlanvállalatot, a Norske Liv Eiendomot, így a vállalat jelenleg többek között az NSB, a Nordea Liv és az API Eiendomsfond ingatlanportfolióit kezeli. Az Aberdeen Property Investorsnak 200 alkalmazottja van Norvégiában (67).

67

Ilyen módon világos, hogy az Entra piacával (az ingatlanfejlesztés, -bérbeadás, -kezelés, -értékesítés és -vásárlás norvég piaca) megegyező piacon működő és az Entra létrehozásának évében, 2000-ben meglévő előbb említett vállalatok közül számos nem norvég tulajdonossal rendelkezett, jó néhány Norvégiában és azon kívül egyaránt jelen volt, néhányuk pedig külföldi ügyfelek tulajdonában lévő ingatlanportfoliókat kezelt.

az ingatlanfejlesztés, -bérbeadás, -kezelés, -értékesítés és -vásárlás norvég piaca

A fenti I. pontban foglaltakból az következik, hogy az Entrára átruházott eszközök és tevékenységek versenynek voltak kitéve. Az Entra tehát versenyben áll egyéb épület- illetve ingatlan-szolgáltatókkal. Ez az Entra ingatlantulajdonosként, -vásárlóként, -értékesítőként, -kezelőként betöltött szerepére is vonatkozik. Az Entra Norvégia egész területén olyan piacon működik, ahol egyéb EGT-államok gazdasági szereplői is képviseltetve vannak. Következésképpen a 4. feltétel is teljesül, hiszen az intézkedés hátrányosan érinti a szerződő felek közötti versenyt és kereskedelmet, illetve azzal fenyeget.

2   A támogatás összeegyeztethetősége

Az előző megfontolások alapján a szóban forgó adómentesítések az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatást képeznek.

A norvég hatóságok érvelése szerint a szóban forgó intézkedés nem képez állami támogatást így nem terjesztettek elő az összeegyeztethetőségre vonatkozó érveket. Az állami támogatás valószínű meglétének értékelése után azonban meg kell vizsgálni, hogy a támogatást össze lehet-e egyeztetni az EGT-megállapodással a megállapodás 61. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint.

A 61. cikk (2) bekezdése szerinti kivételek alkalmazása nem helytálló. Az Entra létrehozása nem jelent egyedi fogyasztóknak nyújtott szociális természetű támogatást és olyan támogatást sem, amelynek természeti katasztrófák vagy rendkívüli események okozta károk helyrehozatala a célja.

A 61. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint a támogatást összeegyeztethetőnek lehet tekinteni az EGT-megállapodással, ha azok a rendkívül alacsony életszínvonallal vagy jelentős alulfoglalkoztatottsággal jellemezhető területek gazdasági fejlődésének előmozdítására szolgálnak. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, mivel a szóban forgó intézkedés nem korlátozódik ilyen területekre. A 61. cikk (3) bekezdésének b) pontjában megállapított mentesítés szintén nem alkalmazható. Végezetül, a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontjában megállapított mentesítés vonatkozásában a Hatóság megítélése szerint a támogatásról nem mondható el, hogy az előbb említett cikk értelmében elősegíti bizonyos gazdasági tevékenységek illetve meghatározott gazdasági területek fejlődését. A támogatás következésképpen nem jöhet szóba az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésében biztosított mentesítések egyikéhez sem.

3   Eljárási követelmények és a támogatás jellege

3.1   Bejelentési kötelezettség

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése így fogalmaz: „A támogatások nyújtására vagy módosítására vonatkozó tervekről az EFTA Felügyeleti Hatóságot időben tájékoztatni kell, hogy az megtehesse észrevételeit”. A bejelentés nélkül nyújtott illetve a késve – azaz a „hatályba léptetés” után – bejelentett támogatás jogellenes támogatásnak minősül.

hatályba léptetés

A jövedéki adók alól való – az Entra létrehozásakor biztosított – mentesítést nem jelentették be a Hatóságnak és hatályba léptették.

3.2   Visszafizetés

A Hatóság felhívja a norvég kormány figyelmét a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 1. cikkére. A jövedéki adók alóli mentesítésre az EGT-megállapodás hatályba lépése után került sor. Ebben az esetben így minden támogatást új támogatásnak kell minősíteni. Ahogy korábban említésre került, nem érkezett támogatási bejelentés. A szóban forgó támogatás a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének f) pontjában foglaltak szerint jogellenes.

Amennyiben a jogellenes támogatásról bebizonyosodik, hogy az nem összeegyeztethető, a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikke szerint a Hatóság kötelezi az érintett EFTA-államot a támogatás kedvezményezettől való visszakövetelésére.

A Hatóság véleménye szerint a jelenlegi esetben nem akadályozzák általános elvek a visszafizetést. A kialakult joggyakorlat szerint a jogellenes támogatás visszafizetéssel történő megszűntetése a jogellenesség megállapításának logikus következménye. Következésképpen, a jogellenesen nyújtott állami támogatás visszafizetését a korábbi helyzet visszaállításának céljából általában nem lehet az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó célkitűzéseihez képest aránytalannak tekinteni. A kedvezményezett a támogatás visszafizetésével elveszti a piacon a versenytársaihoz képest élvezett előnyt, és helyreáll a támogatás nyújtását megelőzően fennálló állapot (68). A támogatás-visszafizetés funkciójából az is következik, hogy rendkívüli körülmények kivételével a Hatóság főszabályként nem lép túl a Bíróság joggyakorlatában elismert mérlegelési jogkörén akkor, amikor felkéri az érintett EFTA-államot a jogellenes támogatással nyújtott összegek visszakövetelésére, mivel azzal csak a korábbi állapotot állítják vissza (69). Sőt, mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve szerint a Hatóság kötelező jelleggel felügyeli az állami támogatásokat, a támogatást kapó vállalatok általában nem indulhatnak ki indokoltan a támogatás jogszerűségéből, amennyiben azt nem az említett jegyzőkönyv rendelkezéseiben megállapított eljárásnak megfelelően nyújtották (70).

68

69

70

4   Következtetés

A megelőző megfontolások alapján a Hatóság szerint a dokumentumadók és a bejegyzési illetékek alóli, az Entra létrehozásával összefüggésben elfogadott mentesítés állami támogatás, amely nem egyeztethető össze az EGT-megállapodás alkalmazásával. Emiatt a Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást elutasító határozattal zárja és kötelezi a norvég hatóságokat az állami támogatás és az esedékes kamatok Entrától történő visszakövetelésére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| 1. | A dokumentumadók és a bejegyzési illetékek alóli, az Entra Eiendom AS létrehozásakor (lásd a 2000. február 18-i 11. számú törvény (3) bekezdését) nyújtott mentesítés az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatást képez. A támogatást a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének eljárási követelményeit megsértve nyújtották, és nem jöhet szóba az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) vagy (3) bekezdése szerinti mentesítések szempontjából. |
| --- | --- |

1.

A dokumentumadók és a bejegyzési illetékek alóli, az Entra Eiendom AS létrehozásakor (lásd a 2000. február 18-i 11. számú törvény (3) bekezdését) nyújtott mentesítés az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatást képez. A támogatást a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének eljárási követelményeit megsértve nyújtották, és nem jöhet szóba az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) vagy (3) bekezdése szerinti mentesítések szempontjából.

| 2. | A norvég kormány beszedi az Entrától az elmaradt adót, az elmaradt bejegyzési illetékeket, valamint a megfelelő referencia-kamatláb alapján számított esedékes kamatot a jövedéki adók esedékessé válásának napjától a visszafizetés napjáig eltelt időszakra nézve. |
| --- | --- |

2.

A norvég kormány beszedi az Entrától az elmaradt adót, az elmaradt bejegyzési illetékeket, valamint a megfelelő referencia-kamatláb alapján számított esedékes kamatot a jövedéki adók esedékessé válásának napjától a visszafizetés napjáig eltelt időszakra nézve.

| 3. | A norvég hatóság értesítésére levélben kerül sor, amely tartalmazza e határozat egy másolatát. |
| --- | --- |

3.

A norvég hatóság értesítésére levélben kerül sor, amely tartalmazza e határozat egy másolatát.

| 4. | A norvég kormány az e határozat közlésének időpontját követő két hónapon belül tájékoztatja a Hatóságot a határozatban foglaltak teljesítésére hozott intézkedésekről. |
| --- | --- |

4.

A norvég kormány az e határozat közlésének időpontját követő két hónapon belül tájékoztatja a Hatóságot a határozatban foglaltak teljesítésére hozott intézkedésekről.

| 5. | Az Európai Bizottság tájékoztatására az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően a határozat másolatával kerül sor. |
| --- | --- |

5.

Az Európai Bizottság tájékoztatására az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően a határozat másolatával kerül sor.

| 6. | A többi EFTA-állam, EK-tagállam és érdekelt fél tájékoztatására az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és annak EGT-kiegészítésében a határozat hiteles nyelvi változatának közzétételével kerül sor. |
| --- | --- |

6.

A többi EFTA-állam, EK-tagállam és érdekelt fél tájékoztatására az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és annak EGT-kiegészítésében a határozat hiteles nyelvi változatának közzétételével kerül sor.

| 7. | Ez a határozat angol nyelven hiteles. |
| --- | --- |

7.

Ez a határozat angol nyelven hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 14-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Einar M. BULL

elnök

Kurt JÄGER

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

1

(2)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

2

(3)  az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályai (állami támogatási iránymutatások), amelyeket az EFTA Felügyeleti Hatóság 1994. január 19-én fogadott el és bocsátott ki (Hivatalos Lap L 231., 1994. szeptember 3.). Az állami támogatási iránymutatások a Hatóság honlapján férhetők hozzá: www.eftasurv.int

3

(4)  A 132/04/COL sz. határozat. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatot a HL C 319. számában (2004.12.23., 17. o.), valamint a 64. számú EGT-mellékletben (2004.12.23., 46. o.) tették közzé. A határozat a Hatóság honlapján férhető hozzá: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/sadecinor04/132_04_entra.DOC

4

(5)  „St prp nr 84 (1998-99) Om ny strategi for Statsbygg og etablering av Statens utleiebygg AS”. A vállalat eredeti neve „Statens utleiebygg AS” volt. Az „Entra” a továbbiakban az Entra Eiendom AS-t és a Statens utleiebygg AS-t jelöli.

5

(6)  „Ot prp nr 83 (1998-99) Om lov om omdanning av deler av Statsbyggs eiendomsvirksomhet til aksjeselskap”. 2000. február 18-i 11. sz. törvény.

6

(7)  Forrás: http://www.statsbygg.no/english/

7

(8)  A Hatóság által készített nem hivatalos fordítás.

8

(9)  „St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 10 (1999-2000) Om etablering av Statens utleiebygg AS”.

9

(10)  „Portefřljevurdering konkurransebyggene Statsbygg”, a Statsbygghoz intézett 1999.8.10-i levél a CEC értékeléseivel.

10

(11)  „St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 10 (1999-2000) Om etablering av Statens utleiebygg AS”.

11

(12)  „Statens utleiebygg AS – Fastsettelse av ĺpningsbalanse og endelige bevilgninger til egenkapital og lĺn”. Kongelig resolusjon av 22.6.2000.

12

(13)  A csoportot az Entra eiendom AS mellett az Entra Service AS, az Universitetsgaten 2 AS, a Biskop Gunnerus gate 14 AS, az Instituttveien 24 AS, az Entra Kultur 1 AS, a Langkaia 1 AS, a Kr Augustgate 23 AS, a Nonnen utbygging AS és a Krambugt 3 AS alkotja. Forrás: 2004-es éves jelentés. Lásd: http://www.entraeiendom.no/files/Entra_Eiendom_Arsrapport_2004.pdf

13

(14)  A 2004-es átlagárfolyam: 1 EUR = 8,3715 NOK.

14

(15)  Forrás: Entra 2004-es éves jelentés.

15

(16)  Árfolyam 2000. június 30-án: 1 EUR = 8,1815 NOK.

16

(17)  HL L 77., 2003.3.24., 21. o.

17

(18)  Forrás: Statens Kartverk – Tinglysingen, lásd: http://www.statkart.no/IPS/tinglysing/?module=Articles;action=ArticleFolder.publicOpenFolder;ID=2207

18

(19)  Többek között a Dokumentavgift 2000 – S12-DOK-2001 és a Rundskriv nr. 12/2005 S, amelyekre alább történik hivatkozás. Lásd a következő címet is: http://www.toll.no/upload/dokumentavgift1_1.pdf

19

Dokumentavgift 2000 – S12-DOK-2001

Rundskriv nr. 12/2005 S

(20)  A norvég szöveg a következőképpen hangzik: „Det gis ikke fritak for dokumentavgift med mindre det er direkte hjemmel i loven eller stortingsvedtak”.

20

(21)  Lásd a korlátolt felelősségű társaságokról és az állami korlátolt felelősségű társaságokról szóló, 1997. június 13-i 44. és 45. törvényt is.

21

(22)  Lásd a G-37/90 körrendelet 1. oldalát, a Dokumentavgift 2000 1.3 pontját és a Rundskriv nr. 12/2005 S 1.3 pontját.

22

Dokumentavgift 2000

Rundskriv nr. 12/2005 S

(23)  A Hatóság tudomásul veszi a norvég kormány 2003. június 4-én kelt levelének 4.3 pontjában tett megjegyzést, amely szerint meg lehetne vitatni, hogy „egy adott dokumentum jegyzékbe vételét még mindig a jogcímátruházás megnyilvánulásaként írják-e elő. Az Igazságügyi Minisztérium vizsgálja ezt a kérdést.” Azonban továbbra is tény, hogy a kormány későbbi körrendeletei 2005. júniusáig megtartották ezt a helyzetet, és csak az ezen időpont utáni bejegyzések vonatkozásában módosították a bejegyzés gyakorlatát.

23

egy adott dokumentum jegyzékbe vételét még mindig a jogcímátruházás megnyilvánulásaként írják-e elő. Az Igazságügyi Minisztérium vizsgálja ezt a kérdést

(24)  Ez akkor is így van, ha a kivált vállalat (B) átveszi az eredeti vállalat (A) nevét, mivel valójában az ingatlan tulajdonosa ugyanaz, nevezetesen az eredeti vállalat (A) marad. Ez puszta névváltoztatásnak tekintendő. Lásd a norvég Igazságügyi Minisztérium U87-4-ben közzétett véleményét is.

24

(25)  Lásd a levél 7h) pontját.

25

(26)  Lásd pl. a Rundskriv nr. 12/2005 S 3.9 pontját.

26

(27)  „Rundskriv G-6/05: Den tinglysingsmessige fremgangsmåten når fast eiendom blir overført i forbindelse med fusjon, fisjon og omdanning”. A körrendelet az Igazságügyi Minisztérium honlapján található: http://odin.dep.no/jd/norsk/dok/regelverk/rundskriv/012081-250018/dok-bn.html

27

(28)  Egyes reorganizációk esetében az előkészítő iratok nem indokolják meg a mentesítéseket. A rendelkezést más esetekben a jövedéki adókra vonatkozó szokásos szabályoktól való eltérésnek tekintik. Emellett a levél szerint az állami vállalatok nyilvános korlátolt felelősségű társasággá történő egyéb átalakításaival kapcsolatban hasonló rendelkezést hoztak. Végezetül gyakran említik, hogy az érintett rendelkezés megfelel annak a megközelítésnek, amely a nyilvános korlátolt felelősségű társaságok és bankok összeolvadásai esetén vonatkozik az ingatlan-átruházásra.

28

(29)  Lásd: http://www.odin.dep.no/repub/00-01/stprp/80

29

(30)  Lásd: http://www.odin.dep.no/repub/00-01/otprp/93

30

(31)  Lásd http://www.odin.dep.no/filarkiv/226433/STP0405001-T06-TS.pdf

31

(32)  Lásd http://www.odin.dep.no/repub/04-05/otprp/20

32

(33)  Lásd: http://odin.dep.no/nhd/norsk/dok/regpubl/stmeld/024001-040006/dok-bn.html

33

(34)  Lásd http://www.odin.dep.no/filarkiv/208116/STP0304053-TS.pdf

34

(35)  Lásd http://odin.dep.no/filarkiv/207892/OTP0304063-TS.pdf

35

(36)  A norvég szöveg a következőképpen hangzik: „Den foreslåtte omorganiseringen av Statkraft vil medføre at det påløper dokumentavgift til staten, jf Stortingets vedtak om dokumentavgift § 1 første ledd. Utgiften vil være i størrelsesorden 1,5 milliarder kroner. Departementet legger til grunn at Statkraft betaler dokumentavgift i tråd med lovens normalordning. Utgifter til dokumentavgift vil redusere overskuddet til selskapet og dermed også utbyttegrunnlaget”.

36

Den foreslåtte omorganiseringen av Statkraft vil medføre at det påløper dokumentavgift til staten, jf Stortingets vedtak om dokumentavgift § 1 første ledd. Utgiften vil være i størrelsesorden 1,5 milliarder kroner. Departementet legger til grunn at Statkraft betaler dokumentavgift i tråd med lovens normalordning. Utgifter til dokumentavgift vil redusere overskuddet til selskapet og dermed også utbyttegrunnlaget

(37)  A Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2004. szeptember 16-án kelt levele.

37

(38)  Lásd a 67/85, a 68/85 és a 70/85 Van der Kooy v Commission [1988] ECR 219 egyesített ügyeket, a C-290/83, Commission v France [1985] ECR 439 ügyet; a Case C-482/99 French Republic v Commission [2002] ECR I-4397 ügyet; a Case C-379/98 Preussen Elektra AG v Schleswag AG [2001] ECR-I 2099 ügyet.

38

Van der Kooy v Commission

Commission v France

French Republic v Commission

Preussen Elektra AG v Schleswag AG

(39)  St.prp.nr.84 (1998-99) „Om ny strategi for Statsbygg og etablering av Statens utleiebygg AS”, amelyet 1999. június 4-én terjesztettek elő.

39

(40)  Lov av 15.6.2001„Om omdanning av Jernbaneverkets kommersielle televirksomhet til aksjeselskap”.

40

(41)  Lov av 17.12.2004„Om omdanning av Kystverkets produksjonsvirksomhet til statsaksjeselskap”.

41

(42)  A norvég szöveg a következőképpen hangzik: „Departementet legger til grunn at Statkraft betaler dokumentavgift i trĺd med lovens normalordning”.

42

(43)  Lásd a fenti I.4 pontot.

43

(44)  Ebben az összefüggésben lásd: A 173/73 Italy v Commission [1974] ECR 709 ((33) bekezdés) ügyet és a C-75/97 Kingdom of Belgium v. Commission ügyet, [1999] ECR I-3671. oldal.

44

Italy

Commission

Kingdom of Belgium v. Commission

(45)  Lásd többek között az E-5/04, az E-6/04 és az E-7/04 Fesil, Pil and the Kingdom of Norway v the EFTA Surveillance Authority egyesített ügyeket, 2005. július 21-i ítélet ((82)–(85) bekezdések); a 173/73 Italy v Commission ügyet, [1974] ECR 709 ((33) bekezdés), a C-143/99 Adria Wien Pipeline ügyet, [2001] ECR I-8365 (( 42) bekezdés); a C-157/01 Kingdom of the Netherlands v Commission ügyet, lásd korábban ((42) bekezdés) és a C-308/01 GIL Insurance Ltd, lásd korábban.

45

Fesil, Pil and the Kingdom of Norway v the EFTA Surveillance Authority

Italy

Commission

Adria Wien Pipeline

Kingdom of the Netherlands v Commission

GIL Insurance Ltd

(46)  Lásd pl. a korábban már említett Case C-157/01 Kingdom of the Netherlands v Commission ügyet, (43) bekezdés.

46

Kingdom of the Netherlands v Commission

(47)  Lásd a fenti I.4 pontot.

47

(48)  C 27/99 ügy, HL L 77., 2003.3.24., 21. o.

48

(49)  Lásd a határozat (37) bekezdését.

49

(50)  Lásd a határozat (76)–(81) bekezdését.

50

(51)  Lásd a 173/73 Italy v Commission ügyet [1974] ECR 709.

51

Italy v Commission

(52)  Lásd a T-157/01 Danske Busvognmćnd kontra Bizottság ügyet, 2004. március 16-i ítélet, (57) bekezdés.

52

Danske Busvognmćnd kontra Bizottság

(53)  A Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2003. június 4-én, 2004. szeptember 16-án és 2005. június 30-án kelt levele.

53

(54)  Vö. az állami támogatások egyik kapcsolódó területén alkalmazott megfelelő megközelítéssel, C-280/00 Altmark Trans GmbH ügy, [2003] ECR I-7747 ((83)-(95) bekezdés). Lásd az Advocate General Jacobs 117–129. pontokat is a C-126/01 GEMO ügyben [2003] ECR I-13769.

54

Altmark Trans GmbH

GEMO

(55)  Lásd a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2004. szeptember 16-án kelt levelét.

55

(56)  730/79 Philip Morris Holland BV v Commission ügy [1980] ECR 2671, (11) bekezdés.

56

Philip Morris Holland BV v Commission

(57)  Lásd többek között: C-126/01 Gemo ügy, 2003. november 20-i ítélet; E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority ügy [1999] az EFTA Bíróság jelentése, 76. oldal, (59) bekezdés; 730/79, Philip Morris v Commission ügy [1980] ECR 2671, (11) bekezdés.

57

Gemo

The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority

Philip Morris

Commission

(58)  E-5/04, E-6/04 és E-7/04 Fesil, Pil and the Kingdom of Norway v. the EFTA Surveillance Authority egyesített ügyek, 2005. július 21-i ítélet, (94) bekezdés.

58

(59)  T-298/97 - T-312/97 e.a., Alzetta a.o. v Commission ügy [2000] ECR-2319, (76)-(78) bekezdés.

59

Alzetta a.o.

Commission

(60)  T-55/99 CETM v Commission ügy [2000] ECR II-3207, (86) bekezdés.

60

CETM

Commission

(61)  C-303/88 Italy v Commission ügy [1991] ECR I-1433, (27) bekezdés; C-278/92 – C-280/92 Spain v Commission egyesített ügyek [1994] ECR I-4103, (40) bekezdés.

61

Italy

Commission

Spain v Commission

(62)  Az Üzleti Célú Ingatlanok Szövetsége a Norvég Építőipari Szövetség része („Byggenćringens Landsforening (BNL)”). A BNL a Norvég Vállalkozói Szövetség (NHO) része.

62

Byggenćringens Landsforening (BNL)

(63)  Forrás: http://www.foreningen-naringseiendom.no/medlemsbedriftene

63

(64)  Forrás: http://www.olavthon.no/

64

(65)  Forrás: http://www.ne.no/linstow

65

(66)  Forrás: http://www.ica.no/FrontServlet?s=eiendom&state=eiendom_dynamic&viewid=919&expand=1

66

(67)  Forrás: http://www.aberdeenpropertyinvestors.no

67

(68)  Lásd a C-350/93 Commission v Italy ügyet [1995] ECR I-699, (22) bekezdés.

68

Commission v Italy

(69)  Lásd: C-75/97 Belgium v Commission ügy [1999] ECR I-3671, (66) bekezdés, és C-310/99 Italy v Commission ügy [2002] ECR I-2289, (99) bekezdés.

69

Belgium v Commission

Italy v Commission

(70)  Lásd: C-169/95 Spain v Commission ügy [1997] ECR I-135, (51) bekezdés.

70

Spain v Commission

---

| 16.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/65

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG AJÁNLÁSA

119/07/COL

(2007. április 16.)

az élelmiszerekben található dioxinok, dioxinjellegű PCB-k és nem-dioxinjellegű PCB-k háttérszintjeinek ellenőrzéséről

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: EGT-megállapodás) és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 1. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zn. pontjában említett jogi aktusra,

A Bizottság 2001. március 8-i 466/2001/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról
   (1),

amelyet az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyve módosított és az EGT-megállapodáshoz igazított,

TEKINTETTEL az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zzc. pontjában említett jogi aktusra,

A Bizottság 2002. július 26-i 2002/69/EK irányelve az élelmiszerek dioxintartalmának hatósági ellenőrzésére és a dioxinszerű PCB-k meghatározására szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról
   (2),

amelyet az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyve módosított és az EGT-megállapodáshoz igazított,

TEKINTETTEL az EFTA Felügyeleti Hatóság 2007. február 27-i 37/07/COL határozatára, amely szerint a testület illetékes tagja köteles az ajánlást elfogadni, amennyiben az ajánlástervezet összhangban van az EFTA Élelmiszerügyi Bizottság (EFC) véleményével,

MIVEL a 466/2001/EK bizottsági rendelet meghatározza az élelmiszerekben előforduló dioxinok, valamint a dioxinok és a dioxinjellegű poliklórozott bifenilek (PCB-k) összegének megengedett legmagasabb értékeit.

MIVEL az egész Európai Gazdasági Térségben az élelmiszerek lehető legszélesebb körében a dioxinok, furánok és dioxinjellegű PCB-k előfordulásáról megbízható adatokat kell gyűjteni annak érdekében, hogy világos képet lehessen alkotni az élelmiszerekben található anyagok háttérben való előfordulásának időbeli tendenciáiról.

MIVEL a takarmányokban és élelmiszerekben jelen lévő dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről szóló, 2006. május 11-i 144/06/COL EFTA felügyeleti hatósági ajánlás azt javasolja, hogy a tagállamok az élelmiszerekben található dioxinok, dioxinjellegű PCB-k és – lehetőség szerint – a nem-dioxinjellegű PCB-k előfordulását a 2004/705/EK bizottsági ajánlásnak megfelelően szúrópróbaszerűen ellenőrizzék (3).

MIVEL a 2004/705/EK ajánlás javaslatot tesz a tagállamoknak a különböző élelmiszerkategóriákban évente elemzésre kerülő minták minimális gyakoriságáról és az eredmények jelentésének formájáról az élelmiszerekben található dioxinok, furánok és dioxinjellegű PCB-k háttérben való előfordulásának ellenőrzésére.

MIVEL – figyelembe véve az eddigi tapasztalatokat és azt, hogy az élelmiszerekben található dioxinok, dioxinjellegű és nem-dioxinjellegű PCB-k előfordulásának ellenőrzésében részt vesznek az EGT-EFTA államok is – a 2004/705/EK ajánlásban meghatározott jelenlegi ellenőrzési programot módosítani kell.

MIVEL fontos az ezen ajánlás alapján összegyűjtött adatok rendszeres bejelentése az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, és az, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 1. jegyzőkönyve 2. cikkének (1) bekezdése szerint ezeket az információkat továbbítsa az Európai Bizottságnak, amely biztosítja ezen adatoknak az adatbázisba való bekerülését. Az előző években a 2002/69/EK bizottsági irányelvben meghatározott követelményeknek megfelelő vizsgálati módszerrel begyűjtött adatokat szintén rendelkezésre kell bocsátani.

MIVEL a jelen ajánlásban biztosított intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóságot támogató EFTA Élelmiszer Bizottság véleményével,

A KÖVETKEZŐT AJÁNLJA AZ EFTA-ÁLLAMOKNAK:

| 1. | A 2007. évtől kezdve 2008. december 31-ig hajtsák végre az élelmiszerekben található dioxinok, furánok és dioxinjellegű poliklórozott bifenilek (PCB-k) háttérben való előfordulásának ellenőrzését az útmutatásként az I. mellékletben előírt, évente elemzésre kerülő minták javasolt minimális gyakorisága szerint. |
| --- | --- |

1.

A 2007. évtől kezdve 2008. december 31-ig hajtsák végre az élelmiszerekben található dioxinok, furánok és dioxinjellegű poliklórozott bifenilek (PCB-k) háttérben való előfordulásának ellenőrzését az útmutatásként az I. mellékletben előírt, évente elemzésre kerülő minták javasolt minimális gyakorisága szerint.

| 2. | Lehetőség szerint az ugyanezen mintákban található, nem-dioxinjellegű PCB-ken is hajtsák végre a vizsgálatot. |
| --- | --- |

2.

Lehetőség szerint az ugyanezen mintákban található, nem-dioxinjellegű PCB-ken is hajtsák végre a vizsgálatot.

| 3. | Az ellenőrzési adatokat a II. mellékletben előírt információkkal együtt és az ott előírt formában rendszeresen bocsássák az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésére az adatbázis összeállítása céljából. A 2002/69/EK bizottsági irányelv által meghatározott követelményeknek megfelelő vizsgálati módszerrel az előző években begyűjtött adatokat és a háttérszinteket szintén rendelkezésre kell bocsátani. |
| --- | --- |

3.

Az ellenőrzési adatokat a II. mellékletben előírt információkkal együtt és az ott előírt formában rendszeresen bocsássák az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésére az adatbázis összeállítása céljából. A 2002/69/EK bizottsági irányelv által meghatározott követelményeknek megfelelő vizsgálati módszerrel az előző években begyűjtött adatokat és a háttérszinteket szintén rendelkezésre kell bocsátani.

| 4. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. május 11-i 144/06/COL ajánlásában szereplő, a 2004/705/EK ajánlásra való hivatkozást az ezen ajánlásra való hivatkozásként kell tekinteni. |
| --- | --- |

4.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. május 11-i 144/06/COL ajánlásában szereplő, a 2004/705/EK ajánlásra való hivatkozást az ezen ajánlásra való hivatkozásként kell tekinteni.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 16-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Kristján Andri STEFÁNSSON

testületi tag

Niels FENGER

Igazgató

---

(1)  HL L 77., 2001.3.16., 1. o.

1

(2)  HL L 209., 2002.8.6., 5. o.

2

(3)  HL L 321., 2004.10.22., 45. o.

3

---

I. MELLÉKLET

Táblázat:

| Termék, beleértve a származtatott terméket is | Akvakultúra
  (*) | Kifogott vadon élő halak
  (**) | Hús
  (***) | Tej
  (****) | Tojás
  (*****) | Egyéb
  (******) | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minták száma | | | | | | | |
| Norvégia | | | | | | | |
| Izland | | | | | | | |

Termék, beleértve a származtatott terméket is

Akvakultúra

(*)

Kifogott vadon élő halak

(**)

Hús

(***)

Tej

(****)

Tojás

(*****)

Egyéb

(******)

Összesen

Minták száma

Norvégia

Izland

Magyarázat a táblázathoz

A táblázatban feltüntetett számadatok minimumértékek. Felkérjük az EGT-EFTA államokat, hogy vegyenek több mintát.

(*)   Akvakultúra: Az akvakultúrából vett minták halfajok közötti megoszlását a termelés arányai határozzák meg.

(**)   Kifogott vadon élő halak: A kifogott vadon élő halakból vett minták halfajok közötti megoszlását a fogás arányai határozzák meg. Különös figyelmet igényel a kifogott vadon élő angolna.

(***)   Hús: A szarvasmarhából, sertésből, baromfiból és juhból származó húsból és húskészítményekből vett mintákon kívül jelentős számú mintavétel szükséges lóhúsból, rénszarvashúsból, kecskehúsból, nyúlhúsból, szarvas-, őz-, valamint vadhúsból.

(****)   Tej: A tejminták nagy hányadát termelői tejből (főleg tehéntejből) kell venni. Célszerű a tehéntejen kívül más tejből vagy tejtermékből is mintát venni (kecsketej stb.).

(*****)   Tojás: Kiemelt figyelmet igényel a szabad tartásból származó tyúktojás, de kacsa-, liba- és fürjtojásból is mintát kell venni.

(******)   Egyéb: Ebben a kategóriában kiemelt figyelmet igényelnek a következők:

étrend-kiegészítők (különös tekintettel azokra, amelyek tengeri élőlényekből származó olajat tartalmaznak),

csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerek,

élelmiszerek olyan régiókból, ahol a termelési feltételek megváltozása (pl. éghajlati változás által előidézett árvíz) hatással lehet a régióban termelt élelmiszerek dioxin- és dioxinszerű PCB-koncentrációjára.

---

II. MELLÉKLET

A.   Értelmező megjegyzések az élelmiszerekben található dioxinok, furánok, dioxinjellegű és egyéb PCB-k vizsgálati eredményeihez használandó nyomtatványhoz

1.   Általános információk a vizsgált mintákról

A minta kódja: a minta azonosító kódja.

Ország: annak a tagállamnak a neve, ahol az ellenőrzést végrehajtották.

Év: az ellenőrzés végrehajtásának éve.

Termék: a vizsgált élelmiszer – a lehető legpontosabban jellemezze az élelmiszert.

A forgalmazás helye: az a hely, ahol a terméket (mintát) begyűjtötték.

Szövet: a termék vizsgált része.

Az eredmények bemutatása: Az eredményeket olyan formában kell megadni, amilyenben a határértéket megállapították. A nem-dioxinszerű PCB-k esetén is ajánlatos a szinteket ennek alapján megadni.

A mintavétel típusa: véletlenszerű mintavétel – a célirányos mintavételből származó vizsgálati eredmények is jelenthetők, de egyértelműen fel kell tüntetni, hogy a mintavétel célirányos volt, és nem feltétlenül a normális háttérszinteket tükrözi.

Részminták száma: ha a vizsgált minta összesített minta, fel kell tüntetni a részminták számát (egyedek száma). Ha a vizsgálati eredmény egyetlen mintán alapul, 1-es számot kell feltüntetni. Az összesített minta részmintáinak száma változhat, ezért azt minden egyes minta esetében fel kell tüntetni.

A termelés módszere: hagyományos/biotermelés (a lehető legrészletesebben).

Terület: amennyiben indokolt, fel kell tüntetni azt a körzetet vagy régiót, ahol a mintavétel történt, és lehetőség szerint azt is meg kell jelölni, hogy vidéki, városi területről, ipari körzetről, kikötőről, nyílt tengerről stb. van-e szó. Pl. Brüsszel – városi terület, Földközi-tenger – nyílt tenger. Különösen fontos a terület egyértelmű feltüntetése abban az esetben, ha a mintát árvízzel sújtott területről származó élelmiszerből vették.

Zsírtartalom (%): a minta százalékban kifejezett zsírtartalma.

Nedvességtartalom (%): a minta százalékban kifejezett nedvességtartalma (ha adott).

2.   Általános információk az alkalmazott vizsgálati módszerről

Vizsgálati módszer: fel kell tüntetni az alkalmazott módszert.

Akkreditációs státus: fel kell tüntetni, hogy a vizsgálati módszer akkreditált-e.

Bizonytalanság: a vizsgálati módszerrel járó döntési határérték vagy a százalékban kifejezett kiterjesztett mérési bizonytalanság.

Lipidkivonási módszer: fel kell tüntetni a minta zsírtartalmának meghatározásához alkalmazott lipidkivonási módszert.

3.   Vizsgálati eredmények

Dioxinok, furánok, dioxinjellegű PCB-k: minden rokonvegyület eredményeit ppt-ben – pikogramm/gramm (pg/g) kell jelenteni.

Nem-dioxinjellegű PCB-k: minden rokonvegyület eredményeit ppb-ben – nanogramm/gramm vagy mikrogramm/kilogramm (ng/g vagy μg/kg) kell jelenteni.

LOQ: A legkisebb mérhető szint pg/g-ban (dioxinok, furánok és dioxinjellegű PCB-k esetében) vagy μg/kg-ng/g-ban (nem-dioxinjellegű PCB-k esetében).

A meghatározott, de az LOQ (a legkisebb mérhető szint) alatti rokonvegyületek esetében a mezőt < LOQ formában kell megadni (az LOQ-t értékként feltüntetve).

A PCB-6-on és a dioxinjellegű PCB-ken túlmenően vizsgált PCB rokonvegyületek esetében a PCB rokonvegyület számát fel kell tüntetni a nyomtatványon, pl. 31, 99, 110 stb. Ha a minta a kijelölt soroknál több PCB rokonvegyület vizsgálaton alapul, írjon be új sorokat a nyomtatvány aljára.

4.   Általános magyarázat a táblázathoz

| — | A visszanyerési korrekció jelentése
  A visszanyerés megadása nem kötelező, ha az egyes rokonvegyületek visszanyerései 60–120 % közé esnek. Ha egyes rokonvegyületek visszanyerése ezen a tartományon kívül esik, akkor a visszanyerést kötelező megadni. |
| --- | --- |

—

A visszanyerési korrekció jelentése

A visszanyerés megadása nem kötelező, ha az egyes rokonvegyületek visszanyerései 60–120 % közé esnek. Ha egyes rokonvegyületek visszanyerése ezen a tartományon kívül esik, akkor a visszanyerést kötelező megadni.

| — | Jelentéstétel a LOQ-ról
  Az LOQ megadása nem kötelező, de az eredmények oszlopában a mennyiségileg nem meghatározott rokonvegyületeket < LOQ formában kell megadni (az LOQ-t valódi számadatként feltüntetve). |
| --- | --- |

—

Jelentéstétel a LOQ-ról

Az LOQ megadása nem kötelező, de az eredmények oszlopában a mennyiségileg nem meghatározott rokonvegyületeket < LOQ formában kell megadni (az LOQ-t valódi számadatként feltüntetve).

| — | Az egyes rokonvegyületekre vonatkozó TEQ-érték jelentése
  Az egyes rokonvegyületek TEQ-értékét feltüntető oszlop nem kötelező. |
| --- | --- |

—

Az egyes rokonvegyületekre vonatkozó TEQ-érték jelentése

Az egyes rokonvegyületek TEQ-értékét feltüntető oszlop nem kötelező.

---

III. MELLÉKLET

B.   Élelmiszerekben található dioxinok, furánok, dioxinszerű PCB-k és egyéb PCB-k rokonvegyületenkénti analitikai eredményei megadásának formátuma

Image

Image

Image

---

16.10.2008

| 16.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---