# Úřední věstník L 319/2008

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 319 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5129. listopadu 2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 319

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5129. listopadu 2008

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1176/2008 ze dne 27. listopadu 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 713/2005 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1177/2008 ze dne 28. listopadu 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 14 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1178/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách a nařízení Komise (ES) č. 1503/2006 a (ES) č. 657/2007 s ohledem na úpravu po revizi statistických klasifikací NACE a CPA (
  1
  ) | 16 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1179/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením směrnice Rady 2008/55/ES o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z některých dávek, cel, daní a jiných opatření | 21 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1180/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se zavádí systém sdělování informací pro některé dodávky hovězího, telecího a vepřového masa na území Ruské federace (kodifikované znění) | 44 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1181/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 616/2007 o otevření a správě celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí | 47 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1182/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se na rok 2009 stanoví výše podpory stanovené předem soukromého skladování másla | 49 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1183/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1019/2002 o obchodních normách pro olivový olej | 51 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1184/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se stanoví zákaz rybolovu sledě obecného ve vodách ES a v mezinárodních vodách oblastí Vb a VIb a VIaN plavidly plujícími pod vlajkou Francie | 52 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1185/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly velké v Černém moři plavidly plujícími pod vlajkou Bulharska | 54 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1186/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. prosince 2008 | 56 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2008/96/ES ze dne 19. listopadu 2008 o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury | 59 |
| | * | Směrnice Komise 2008/109/ES ze dne 28. listopadu 2008, kterou se mění příloha IV směrnice Rady 2000/29/ES o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství | 68 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 1176/2008 ze dne 27. listopadu 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 713/2005 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie

1

Nařízení Komise (ES) č. 1177/2008 ze dne 28. listopadu 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

14

*

Nařízení Komise (ES) č. 1178/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách a nařízení Komise (ES) č. 1503/2006 a (ES) č. 657/2007 s ohledem na úpravu po revizi statistických klasifikací NACE a CPA (
  1
  )

1

16

*

Nařízení Komise (ES) č. 1179/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením směrnice Rady 2008/55/ES o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z některých dávek, cel, daní a jiných opatření

21

*

Nařízení Komise (ES) č. 1180/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se zavádí systém sdělování informací pro některé dodávky hovězího, telecího a vepřového masa na území Ruské federace (kodifikované znění)

(kodifikované znění)

44

*

Nařízení Komise (ES) č. 1181/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 616/2007 o otevření a správě celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí

47

*

Nařízení Komise (ES) č. 1182/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se na rok 2009 stanoví výše podpory stanovené předem soukromého skladování másla

49

*

Nařízení Komise (ES) č. 1183/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1019/2002 o obchodních normách pro olivový olej

51

*

Nařízení Komise (ES) č. 1184/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se stanoví zákaz rybolovu sledě obecného ve vodách ES a v mezinárodních vodách oblastí Vb a VIb a VIaN plavidly plujícími pod vlajkou Francie

52

*

Nařízení Komise (ES) č. 1185/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly velké v Černém moři plavidly plujícími pod vlajkou Bulharska

54

Nařízení Komise (ES) č. 1186/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. prosince 2008

56

SMĚRNICE

*

Směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2008/96/ES ze dne 19. listopadu 2008 o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury

59

*

Směrnice Komise 2008/109/ES ze dne 28. listopadu 2008, kterou se mění příloha IV směrnice Rady 2000/29/ES o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství

68

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2008/891/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 26. listopadu 2008, kterým se mění rozhodnutí 2003/61/ES, kterým se některým členským státům povoluje stanovit dočasné odchylky od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES, pokud jde o sadbové brambory pocházející z některých provincií Kanady
  (oznámeno pod číslem K(2008) 7317) | 71 |
| | | Evropská centrální banka |
| | | 2008/892/ES |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 28. října 2008 o přechodných ustanoveních pro uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou po zavedení eura na Slovensku (ECB/2008/14) | 73 |
| | | 2008/893/ES |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 17. listopadu 2008, kterým se stanoví rámec Eurosystému pro společné zadávání zakázek (ECB/2008/17) | 76 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2008/891/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 26. listopadu 2008, kterým se mění rozhodnutí 2003/61/ES, kterým se některým členským státům povoluje stanovit dočasné odchylky od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES, pokud jde o sadbové brambory pocházející z některých provincií Kanady
  (oznámeno pod číslem K(2008) 7317)

(oznámeno pod číslem K(2008) 7317)

71

Evropská centrální banka

2008/892/ES

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 28. října 2008 o přechodných ustanoveních pro uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou po zavedení eura na Slovensku (ECB/2008/14)

(ECB/2008/14)

73

2008/893/ES

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 17. listopadu 2008, kterým se stanoví rámec Eurosystému pro společné zadávání zakázek (ECB/2008/17)

(ECB/2008/17)

76

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU |
| | | 2008/894/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUMM/1/2008 ze dne 16. září 2008 o jmenování vedoucího Pozorovatelské mise Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia) | 79 |
| | | 2008/895/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/14/2008 ze dne 21. listopadu 2008 o jmenování velitele sil Evropské unie pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině | 80 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

2008/894/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUMM/1/2008 ze dne 16. září 2008 o jmenování vedoucího Pozorovatelské mise Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia)

79

2008/895/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/14/2008 ze dne 21. listopadu 2008 o jmenování velitele sil Evropské unie pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1176/2008

ze dne 27. listopadu 2008,

kterým se mění nařízení (ES) č. 713/2005 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 15 a 19 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

I.   Předchozí šetření a stávající opatření

| (1) | Rada uložila nařízením (ES) č. 713/2005 (2) konečné vyrovnávací clo z dovozu určitých širokospektrých antibiotik, totiž trihydrátu amoxicilinu, trihydrátu ampicilinu a cefalexinu, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 a ex 2941 90 00, pocházejících z Indie. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 17,3 % do 30,3 % u jednotlivě vyjmenovaných vývozců a zbytková celní sazba vztahující se na dovoz od ostatních vývozců je 32 %. |
| --- | --- |

(1)

Rada uložila nařízením (ES) č. 713/2005 (2) konečné vyrovnávací clo z dovozu určitých širokospektrých antibiotik, totiž trihydrátu amoxicilinu, trihydrátu ampicilinu a cefalexinu, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 a ex 2941 90 00, pocházejících z Indie. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 17,3 % do 30,3 % u jednotlivě vyjmenovaných vývozců a zbytková celní sazba vztahující se na dovoz od ostatních vývozců je 32 %.

II.   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

| (2) | Po uložení konečného vyrovnávacího cla učinila indická vláda podání, ve kterých tvrdila, že okolnosti dvou programů subvencí (program „Duty Entitlement Passbook Scheme“ a program osvobození od daně z příjmu podle části 80 HHC zákona o dani z příjmů) se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. V důsledku toho je prý pravděpodobné, že se míra subvencování snížila, a opatření, která částečně vycházela z těchto programů, by proto měla být zrevidována. |
| --- | --- |

(2)

Po uložení konečného vyrovnávacího cla učinila indická vláda podání, ve kterých tvrdila, že okolnosti dvou programů subvencí (program „Duty Entitlement Passbook Scheme“ a program osvobození od daně z příjmu podle části 80 HHC zákona o dani z příjmů) se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. V důsledku toho je prý pravděpodobné, že se míra subvencování snížila, a opatření, která částečně vycházela z těchto programů, by proto měla být zrevidována.

| (3) | Komise přezkoumala důkazy předložené indickou vládou a uznala je za dostatečné k tomu, aby bylo zdůvodněno zahájení přezkumu podle článku 19 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem zahájila Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) z moci úřední částečný prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 713/2005. |
| --- | --- |

(3)

Komise přezkoumala důkazy předložené indickou vládou a uznala je za dostatečné k tomu, aby bylo zdůvodněno zahájení přezkumu podle článku 19 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem zahájila Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) z moci úřední částečný prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 713/2005.

| (4) | Účelem šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu je posouzení potřeby pokračování, odstranění nebo změny stávajících opatření pro ty společnosti, které využívaly výhod jednoho nebo obou změněných programů subvencí, pokud byly předloženy dostatečné důkazy v souladu s příslušnými ustanoveními v oznámení o zahájení šetření. Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu také posoudí, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu zrevidovat opatření použitelná pro ostatní společnosti, které spolupracovaly při šetření, jež stanovilo úroveň stávajících opatření, nebo zbytkové opatření použitelné pro všechny ostatní společnosti. |
| --- | --- |

(4)

Účelem šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu je posouzení potřeby pokračování, odstranění nebo změny stávajících opatření pro ty společnosti, které využívaly výhod jednoho nebo obou změněných programů subvencí, pokud byly předloženy dostatečné důkazy v souladu s příslušnými ustanoveními v oznámení o zahájení šetření. Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu také posoudí, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu zrevidovat opatření použitelná pro ostatní společnosti, které spolupracovaly při šetření, jež stanovilo úroveň stávajících opatření, nebo zbytkové opatření použitelné pro všechny ostatní společnosti.

III.   Období šetření

| (5) | Šetření zahrnovalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(5)

Šetření zahrnovalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“).

IV.   Strany dotčené šetřením

| (6) | Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně vyrozuměla indickou vládu a indické vyvážející výrobce, kteří spolupracovali při předchozím šetření, byli zmíněni v nařízení (ES) č. 713/2005 a uvedeni v oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu, pokud bylo zjištěno, že využívali jednoho ze dvou údajně změněných programů subvencí, a rovněž výrobce ve Společenství. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit své stanovisko a vyžádat si slyšení. Písemné a ústní připomínky předložené stranami byly zváženy a popřípadě zohledněny. |
| --- | --- |

(6)

Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně vyrozuměla indickou vládu a indické vyvážející výrobce, kteří spolupracovali při předchozím šetření, byli zmíněni v nařízení (ES) č. 713/2005 a uvedeni v oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu, pokud bylo zjištěno, že využívali jednoho ze dvou údajně změněných programů subvencí, a rovněž výrobce ve Společenství. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit své stanovisko a vyžádat si slyšení. Písemné a ústní připomínky předložené stranami byly zváženy a popřípadě zohledněny.

| (7) | S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto přezkumu bylo pro šetření subvencí zamýšleno využití technik výběru vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto přezkumu bylo pro šetření subvencí zamýšleno využití technik výběru vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení.

| (8) | Pouze dva vyvážející výrobci se však přihlásili a poskytli informace požadované pro výběr vzorku. Proto použití technik výběru vzorku nebylo považováno za nutné. |
| --- | --- |

(8)

Pouze dva vyvážející výrobci se však přihlásili a poskytli informace požadované pro výběr vzorku. Proto použití technik výběru vzorku nebylo považováno za nutné.

| (9) | Jeden z výše uvedených vyvážejících výrobců však v dotazníku k výběru vzorku uvedl, že ze dvou údajně změněných programů subvencí (programu „Duty Entitlement Passbook Scheme“ a programu osvobození od daně z příjmu podle části 80 HHC zákona o dani z příjmů) neměl žádné výhody ani během období šetření, které vedlo k zavedení platných opatření, ani během období přezkumného šetření. Tato společnost ani nespolupracovala při původním šetření a nebyla shledána žádná zvláštní potřeba pro úpravu zbytkového opatření použitelného pro všechny ostatní společnosti, včetně této. Společnost tedy nesplňovala věcné předpoklady pro zařazení do šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu, jak je uvedeno v bodě 4 oznámení o zahájení šetření, a nemohla se proto tohoto přezkumného šetření účastnit. Uvedená společnost o tom byla informována. |
| --- | --- |

(9)

Jeden z výše uvedených vyvážejících výrobců však v dotazníku k výběru vzorku uvedl, že ze dvou údajně změněných programů subvencí (programu „Duty Entitlement Passbook Scheme“ a programu osvobození od daně z příjmu podle části 80 HHC zákona o dani z příjmů) neměl žádné výhody ani během období šetření, které vedlo k zavedení platných opatření, ani během období přezkumného šetření. Tato společnost ani nespolupracovala při původním šetření a nebyla shledána žádná zvláštní potřeba pro úpravu zbytkového opatření použitelného pro všechny ostatní společnosti, včetně této. Společnost tedy nesplňovala věcné předpoklady pro zařazení do šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu, jak je uvedeno v bodě 4 oznámení o zahájení šetření, a nemohla se proto tohoto přezkumného šetření účastnit. Uvedená společnost o tom byla informována.

| (10) | Komise zaslala dotazníky jedinému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci způsobilému pro tento přezkum (společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd) a indické vládě. Odpovědi obdržela od výrobce i od indické vlády. |
| --- | --- |

(10)

Komise zaslala dotazníky jedinému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci způsobilému pro tento přezkum (společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd) a indické vládě. Odpovědi obdržela od výrobce i od indické vlády.

| (11) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Inspekce na místě byly uskutečněny v prostorách těchto zúčastněných stran:






  1) | Vláda Indie
  Ministerstvo obchodu, Dillí. |
| --- | --- | --- |

(11)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Inspekce na místě byly uskutečněny v prostorách těchto zúčastněných stran:

1)

Vláda Indie

Ministerstvo obchodu, Dillí.

| 2) | Vyvážející výrobci v Indii
  Ranbaxy Laboratories Ltd., Dillí. |
| --- | --- |

2)

Vyvážející výrobci v Indii

Ranbaxy Laboratories Ltd., Dillí.

V.   Poskytnutí informací a připomínky k postupu

| (12) | Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu celní sazby použitelné na jediného spolupracujícího výrobce v Indii a prodloužení stávajících opatření pro všechny ostatní společnosti, které v rámci tohoto částečného prozatímního přezkumu nespolupracovaly. Také jim byla poskytnuta přiměřená doba na vyjádření. Všechna podání a připomínky byly vzaty náležitě v úvahu, jak je uvedeno níže. |
| --- | --- |

(12)

Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu celní sazby použitelné na jediného spolupracujícího výrobce v Indii a prodloužení stávajících opatření pro všechny ostatní společnosti, které v rámci tohoto částečného prozatímního přezkumu nespolupracovaly. Také jim byla poskytnuta přiměřená doba na vyjádření. Všechna podání a připomínky byly vzaty náležitě v úvahu, jak je uvedeno níže.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (13) | Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je totožný s výrobkem, jehož se týkalo nařízení (ES) č. 713/2005, tedy trihydrát amoxicilinu, trihydrát ampicilinu a cefalexin, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej, kódů KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 a ex 2941 90 00, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(13)

Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je totožný s výrobkem, jehož se týkalo nařízení (ES) č. 713/2005, tedy trihydrát amoxicilinu, trihydrát ampicilinu a cefalexin, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej, kódů KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 a ex 2941 90 00, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).

C.   SUBVENCE

I.   Úvod

| (14) | Na základě informací předložených indickou vládou a jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:






  a) | program předběžných povolení (původně známý jako program předběžných licencí); |
| --- | --- | --- |

(14)

Na základě informací předložených indickou vládou a jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

a)

program předběžných povolení (původně známý jako program předběžných licencí);

| b) | program „Duty Entitlement Passbook Scheme“; |
| --- | --- |

b)

program „Duty Entitlement Passbook Scheme“;

| c) | program „Export Promotion Capital Goods“; |
| --- | --- |

c)

program „Export Promotion Capital Goods“;

| d) | program „Focus Market Scheme“; |
| --- | --- |

d)

program „Focus Market Scheme“;

| e) | programy týkající se daně z příjmu:






  — | program osvobození vývozu od daně z příjmu, |
| --- | --- | --- |

e)

programy týkající se daně z příjmu:

—

program osvobození vývozu od daně z příjmu,

| — | daňové pobídky pro výzkum a vývoj; |
| --- | --- |

—

daňové pobídky pro výzkum a vývoj;

| f) | program vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

f)

program vývozních úvěrů.

| (15) | Výše uvedené programy a) až d) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o vývozní a dovozní politice, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření v této věci je významný jeden dokument vývozní a dovozní politiky; tj. pětiletý plán vztahující se k období od 1. září 2004 do 31. března 2009 (dále jen politika „EXIM 04-09“). Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se politika EXIM 04-09 řídí, v publikaci „Příručka postupů – 1. září 2004 až 31. března 2009, svazek I.“ (dále jen „PP I 04-09“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována. |
| --- | --- |

(15)

Výše uvedené programy a) až d) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o vývozní a dovozní politice, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření v této věci je významný jeden dokument vývozní a dovozní politiky; tj. pětiletý plán vztahující se k období od 1. září 2004 do 31. března 2009 (dále jen politika „EXIM 04-09“). Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se politika EXIM 04-09 řídí, v publikaci „Příručka postupů – 1. září 2004 až 31. března 2009, svazek I.“ (dále jen „PP I 04-09“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.

| (16) | Programy týkající se daně z příjmu uvedené výše v písmeni e) vycházejí ze zákona o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem. |
| --- | --- |

(16)

Programy týkající se daně z příjmu uvedené výše v písmeni e) vycházejí ze zákona o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.

| (17) | Program vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni f) vychází z odstavců 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

(17)

Program vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni f) vychází z odstavců 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.

| (18) | V souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení vyzvala Komise indickou vládu k dalším konzultacím ohledně změněných a nezměněných programů s cílem vyjasnit faktickou situaci, pokud jde o uvedené programy, a dospět k oboustranně přijatelnému řešení. Po těchto konzultacích a při absenci oboustranně přijatelného řešení ve vztahu k těmto programům zahrnula Komise všechny tyto programy do šetření ve věci subvencování. |
| --- | --- |

(18)

V souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení vyzvala Komise indickou vládu k dalším konzultacím ohledně změněných a nezměněných programů s cílem vyjasnit faktickou situaci, pokud jde o uvedené programy, a dospět k oboustranně přijatelnému řešení. Po těchto konzultacích a při absenci oboustranně přijatelného řešení ve vztahu k těmto programům zahrnula Komise všechny tyto programy do šetření ve věci subvencování.

II.   Specifické programy

1.   Program předběžných povolení (dále jen „PPO“)

a)   Právní základ

| (19) | Podrobný popis programu je obsažen v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 04-09 a v kapitolách 4.1 až 4.30 v PP I 04-09. Tento program byl během předchozího šetření vedoucího k uložení konečného vyrovnávacího cla, které je v současné době v platnosti, nařízením (ES) č. 713/2005 označován jako program předběžných licencí. |
| --- | --- |

(19)

Podrobný popis programu je obsažen v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 04-09 a v kapitolách 4.1 až 4.30 v PP I 04-09. Tento program byl během předchozího šetření vedoucího k uložení konečného vyrovnávacího cla, které je v současné době v platnosti, nařízením (ES) č. 713/2005 označován jako program předběžných licencí.

b)   Způsobilost

| (20) | Program předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 21. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Pro program předběžných povolení na fyzický vývoz a pro program předběžných povolení na roční potřebu jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům. Pro program předběžných povolení na dodávky meziproduktů jsou způsobilí vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci. Pro program předběžných povolení na domnělý vývoz jsou způsobilí hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 politiky EXIM 04-09, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz (dále jen „JOV“). A pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu jsou způsobilí dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům. |
| --- | --- |

(20)

Program předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 21. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Pro program předběžných povolení na fyzický vývoz a pro program předběžných povolení na roční potřebu jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům. Pro program předběžných povolení na dodávky meziproduktů jsou způsobilí vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci. Pro program předběžných povolení na domnělý vývoz jsou způsobilí hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 politiky EXIM 04-09, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz (dále jen „JOV“). A pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu jsou způsobilí dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům.

c)   Praktické provádění

| (21) | Předběžná povolení mohou být vydávána na:






  i) | fyzický vývoz: jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v povolení; |
| --- | --- | --- |

(21)

Předběžná povolení mohou být vydávána na:

i)

fyzický vývoz: jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v povolení;

| ii) | roční potřebu: toto povolení není spojeno s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale se širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel povolení může – do určité hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností – bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakéhokoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla; |
| --- | --- |

ii)

roční potřebu: toto povolení není spojeno s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale se širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel povolení může – do určité hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností – bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakéhokoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;

| iii) | dodávky meziproduktů: tento podprogram pokrývá případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Výrobce-vývozce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt; |
| --- | --- |

iii)

dodávky meziproduktů: tento podprogram pokrývá případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Výrobce-vývozce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;

| iv) | domnělý vývoz: tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) v politice EXIM 04-09. Podle indické vlády spadají pod domnělý vývoz transakce, při kterých dodávané zboží neopustí zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro JOV nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně; |
| --- | --- |

iv)

domnělý vývoz: tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) v politice EXIM 04-09. Podle indické vlády spadají pod domnělý vývoz transakce, při kterých dodávané zboží neopustí zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro JOV nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně;

| v) | ARO: držitel předběžného povolení, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Domácí dodavatel má v případě potvrzení ARO nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo finálnímu vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů; |
| --- | --- |

v)

ARO: držitel předběžného povolení, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Domácí dodavatel má v případě potvrzení ARO nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo finálnímu vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů;

| vi) | tuzemský back-to-back akreditiv: tento podprogram se opět týká domácích dodávek pro držitele předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení pro přímý dovoz banka započítává pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel má nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
  Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření získali spolupracující vývozci pouze úlevy spadající pod dva podprogramy vztahující se k dotčenému výrobku, tj. i) program předběžných povolení na fyzický vývoz a ii) program předběžných povolení na dodávky meziproduktů. Tudíž není nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů. |
| --- | --- |

vi)

tuzemský back-to-back akreditiv: tento podprogram se opět týká domácích dodávek pro držitele předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení pro přímý dovoz banka započítává pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel má nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).

Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření získali spolupracující vývozci pouze úlevy spadající pod dva podprogramy vztahující se k dotčenému výrobku, tj. i) program předběžných povolení na fyzický vývoz a ii) program předběžných povolení na dodávky meziproduktů. Tudíž není nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.

| (22) | Po uložení v současné době platného konečného vyrovnávacího cla nařízením (ES) č. 713/2005 změnila indická vláda ověřovací systém platný pro program předběžných povolení. Konkrétně pro účely ověření indickými úřady je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 PP I 04-09), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí být ověřen externím autorizovaným účetním znalcem/provozním účetním („cost and works accountant“), který vydá osvědčení o tom, že předepsané registry a příslušné záznamy byly přezkoumány a že informace předložené podle dodatku 23 jsou ve všech ohledech pravdivé a správné. Tato ustanovení však platí pouze pro předběžná povolení, která byla vydána dne 13. května 2005 a později. Pro držitele všech předběžných povolení či předběžných licencí vydaných před uvedeným dnem platí dříve platná ustanovení o ověřování, tj. že musí vést pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití dováženého zboží v rámci licence ve formě předepsané v dodatku 18 (kapitole 4.30 a dodatku 18 PP I 02-07). |
| --- | --- |

(22)

Po uložení v současné době platného konečného vyrovnávacího cla nařízením (ES) č. 713/2005 změnila indická vláda ověřovací systém platný pro program předběžných povolení. Konkrétně pro účely ověření indickými úřady je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 PP I 04-09), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí být ověřen externím autorizovaným účetním znalcem/provozním účetním („cost and works accountant“), který vydá osvědčení o tom, že předepsané registry a příslušné záznamy byly přezkoumány a že informace předložené podle dodatku 23 jsou ve všech ohledech pravdivé a správné. Tato ustanovení však platí pouze pro předběžná povolení, která byla vydána dne 13. května 2005 a později. Pro držitele všech předběžných povolení či předběžných licencí vydaných před uvedeným dnem platí dříve platná ustanovení o ověřování, tj. že musí vést pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití dováženého zboží v rámci licence ve formě předepsané v dodatku 18 (kapitole 4.30 a dodatku 18 PP I 02-07).

| (23) | Pokud jde o podprogramy, kterých během období přezkumného šetření využíval jediný spolupracující vyvážející výrobce, tj. fyzický vývoz a dodávky meziproduktů, jsou bezcelní dovozní množství i vývozní povinnost pevně stanoveny indickou vládou, pokud jde o množství a hodnotu, a zaznamenány v povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v povolení státními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci tohoto programu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou zveřejněny v PP II 04-09. Po uložení v současné době platného konečného vyrovnávacího cla nařízením (ES) č. 713/2005 platily standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek pouze do září 2005. Nové normy byly vydány v září 2006 (pro trihydrát amoxicilinu) a dubnu 2007 (pro trihydrát ampicilinu a cefalexin). Mezitím se používaly normy ad hoc. |
| --- | --- |

(23)

Pokud jde o podprogramy, kterých během období přezkumného šetření využíval jediný spolupracující vyvážející výrobce, tj. fyzický vývoz a dodávky meziproduktů, jsou bezcelní dovozní množství i vývozní povinnost pevně stanoveny indickou vládou, pokud jde o množství a hodnotu, a zaznamenány v povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v povolení státními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci tohoto programu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou zveřejněny v PP II 04-09. Po uložení v současné době platného konečného vyrovnávacího cla nařízením (ES) č. 713/2005 platily standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek pouze do září 2005. Nové normy byly vydány v září 2006 (pro trihydrát amoxicilinu) a dubnu 2007 (pro trihydrát ampicilinu a cefalexin). Mezitím se používaly normy ad hoc.

| (24) | Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použity k výrobě výsledného vyváženého výrobku. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání povolení (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 měsíců). |
| --- | --- |

(24)

Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použity k výrobě výsledného vyváženého výrobku. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání povolení (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 měsíců).

| (25) | V přezkumném šetření bylo zjištěno, že suroviny byly dováženy v rámci různých povolení/licencí a podle různých standardních norem vstupů a výstupů a že byly následně smíchány a fyzicky zařazeny do výrobního procesu téhož vyváženého zboží. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nebylo možné zjistit, zda požadavky standardních norem vstupů a výstupů stanovené ve specifických povoleních/licencích ohledně bezcelně dovážených vstupních materiálů nepřekračují množství materiálů potřebných pro výrobu referenčního množství výsledného vyváženého výrobku. |
| --- | --- |

(25)

V přezkumném šetření bylo zjištěno, že suroviny byly dováženy v rámci různých povolení/licencí a podle různých standardních norem vstupů a výstupů a že byly následně smíchány a fyzicky zařazeny do výrobního procesu téhož vyváženého zboží. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nebylo možné zjistit, zda požadavky standardních norem vstupů a výstupů stanovené ve specifických povoleních/licencích ohledně bezcelně dovážených vstupních materiálů nepřekračují množství materiálů potřebných pro výrobu referenčního množství výsledného vyváženého výrobku.

| (26) | V rámci přezkumného šetření bylo také zjištěno, že požadavky na ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi. Pro předběžné licence vydané před 13. květnem 2005 neexistovaly nezbytné registry skutečné spotřeby a stavu zásob (viz dodatek 18). V případě předběžných povolení vydaných po 13. květnu 2005 byly nezbytné registry skutečné spotřeby a stavu zásob uplatňovány, avšak indická vláda v té době ještě neověřila jejich soulad s požadavky politiky EXIM. Pokud jde o předběžná povolení, byly registry pouze ověřeny externím autorizovaným účetním znalcem, jak to vyžadují příslušné indické právní předpisy uvedené v 22. bodě odůvodnění. Společnost ani autorizovaný účetní znalec však nevedli žádné záznamy o tom, jak byl tento certifikační postup proveden. K dispozici nebyl žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu, ani žádné informace týkající se použité metodiky a specifických požadavků, které by byly pro takovou důkladnou práci, která vyžaduje podrobné odborné znalosti o výrobních procesech, požadavcích politiky EXIM a o účetních postupech, nezbytné. Vzhledem k těmto skutečnostem se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení politiky EXIM byla splněna. |
| --- | --- |

(26)

V rámci přezkumného šetření bylo také zjištěno, že požadavky na ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi. Pro předběžné licence vydané před 13. květnem 2005 neexistovaly nezbytné registry skutečné spotřeby a stavu zásob (viz dodatek 18). V případě předběžných povolení vydaných po 13. květnu 2005 byly nezbytné registry skutečné spotřeby a stavu zásob uplatňovány, avšak indická vláda v té době ještě neověřila jejich soulad s požadavky politiky EXIM. Pokud jde o předběžná povolení, byly registry pouze ověřeny externím autorizovaným účetním znalcem, jak to vyžadují příslušné indické právní předpisy uvedené v 22. bodě odůvodnění. Společnost ani autorizovaný účetní znalec však nevedli žádné záznamy o tom, jak byl tento certifikační postup proveden. K dispozici nebyl žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu, ani žádné informace týkající se použité metodiky a specifických požadavků, které by byly pro takovou důkladnou práci, která vyžaduje podrobné odborné znalosti o výrobních procesech, požadavcích politiky EXIM a o účetních postupech, nezbytné. Vzhledem k těmto skutečnostem se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení politiky EXIM byla splněna.

d)   Připomínky po poskytnutí informací

| (27) | Jediný spolupracující výrobce zaslal připomínky k programu předběžných povolení. Společnost tvrdila, že navzdory situaci popsané ve 24. bodě odůvodnění bylo možné zjistit, zda požadavky standardních norem vstupů a výstupů stanovené v konkrétních povoleních překračují množství materiálů potřebných pro výrobu referenčního množství výsledného vyváženého výrobku, a že společnost velmi pečlivě vedla záznamy skutečné spotřeby. V tomto ohledu se poznamenává, že ze záznamů skutečné spotřeby vyplynulo, že nebylo možné určit spolehlivou referenci pro udělené povolení (tj. množství materiálů potřebných pro výrobu referenčního množství) vzhledem k velkému počtu platných standardních norem vstupů a výstupů a nesourodých směsí surovin používaných pro výrobu. Dále bylo zjištěno, že suroviny, na které se program vztahuje, byly používány rovněž pro jiné výrobky než pro dotčený výrobek. To prakticky znemožnilo jakýkoliv pokus o výpočet výnosů pro šetřený výrobek. Kromě toho společnost v rozporu s příslušnými ustanoveními indické vlády nevedla záznamy o spotřebě vyžadované politikou EXIM (v dodatku 18), jejichž účelem je monitorování a ověřování skutečné spotřeby srozumitelným způsobem. Společnost rovněž tvrdila, že čl. 26 odst. 1 základního nařízení nezmocňuje Komisi k tomu, aby prošetřovala záznamy nezávislých účetních znalců. Osvědčení by mělo být podle společnosti uznáno, pokud neexistují důvody domnívat se, že autorizovaný účetní znalec vydal falešné osvědčení. V tomto ohledu se připomíná, že ověřovací proces prováděný autorizovaným účetním znalcem a vydání příslušného osvědčení jsou součástí ověřovacího systému zavedeného indickou vládou v její politice EXIM, jak je popsáno ve 22. bodě odůvodnění. Z toho důvodu bylo povinností Komise přezkoumat, zda byl uvedený ověřovací systém uplatňován účinně. V souladu s čl. 11 odst. 8 základního nařízení navíc Komise musela ověřit přesnost informací poskytnutých v průběhu šetření, o něž se opírají závěry.
  Skutečnost, že ani společnost, ani pověřený autorizovaný účetní znalec nevedl záznamy o kontrolách prováděných za účelem vydání osvědčení stanoveného v politice EXIM, dokládá, že společnost nebyla schopna dokázat, že splnila příslušná ustanovení politiky EXIM. Společnost popírala skutečnost, že indická vláda dosud neověřila soulad jejích registrů s požadavky politiky EXIM, avšak na podporu tohoto tvrzení nepředložila žádné konkrétní důkazy. Rovněž bylo uvedeno, že skutečná spotřeba jediného spolupracujícího výrobce byla pro všechny vstupní materiály vyšší než podle standardních norem vstupů a výstupů a že nedošlo k žádnému navrácení cla. Vzhledem ke skutečné situaci zjištěné na místě (tj. vzhledem ke smíchání vstupních materiálů a vyrobených výrobků, používání různých standardních norem vstupů a výstupů, nedostatku registrů skutečné spotřeby stanovených v politice EXIM) a až do splnění nezbytných konečných ověřovacích kroků ze strany indické vlády však nebylo možné stanovit skutečnou spotřebu ani určit, zda v rámci jednotlivých povolení/licencí a standardních norem vstupů a výstupů nedošlo k následnému nadměrnému navrácení cla. Všechna výše uvedená tvrzení se proto musela zamítnout. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla uznána a ve výpočtu výše subvence zohledněna. |
| --- | --- |

(27)

Jediný spolupracující výrobce zaslal připomínky k programu předběžných povolení. Společnost tvrdila, že navzdory situaci popsané ve 24. bodě odůvodnění bylo možné zjistit, zda požadavky standardních norem vstupů a výstupů stanovené v konkrétních povoleních překračují množství materiálů potřebných pro výrobu referenčního množství výsledného vyváženého výrobku, a že společnost velmi pečlivě vedla záznamy skutečné spotřeby. V tomto ohledu se poznamenává, že ze záznamů skutečné spotřeby vyplynulo, že nebylo možné určit spolehlivou referenci pro udělené povolení (tj. množství materiálů potřebných pro výrobu referenčního množství) vzhledem k velkému počtu platných standardních norem vstupů a výstupů a nesourodých směsí surovin používaných pro výrobu. Dále bylo zjištěno, že suroviny, na které se program vztahuje, byly používány rovněž pro jiné výrobky než pro dotčený výrobek. To prakticky znemožnilo jakýkoliv pokus o výpočet výnosů pro šetřený výrobek. Kromě toho společnost v rozporu s příslušnými ustanoveními indické vlády nevedla záznamy o spotřebě vyžadované politikou EXIM (v dodatku 18), jejichž účelem je monitorování a ověřování skutečné spotřeby srozumitelným způsobem. Společnost rovněž tvrdila, že čl. 26 odst. 1 základního nařízení nezmocňuje Komisi k tomu, aby prošetřovala záznamy nezávislých účetních znalců. Osvědčení by mělo být podle společnosti uznáno, pokud neexistují důvody domnívat se, že autorizovaný účetní znalec vydal falešné osvědčení. V tomto ohledu se připomíná, že ověřovací proces prováděný autorizovaným účetním znalcem a vydání příslušného osvědčení jsou součástí ověřovacího systému zavedeného indickou vládou v její politice EXIM, jak je popsáno ve 22. bodě odůvodnění. Z toho důvodu bylo povinností Komise přezkoumat, zda byl uvedený ověřovací systém uplatňován účinně. V souladu s čl. 11 odst. 8 základního nařízení navíc Komise musela ověřit přesnost informací poskytnutých v průběhu šetření, o něž se opírají závěry.

Skutečnost, že ani společnost, ani pověřený autorizovaný účetní znalec nevedl záznamy o kontrolách prováděných za účelem vydání osvědčení stanoveného v politice EXIM, dokládá, že společnost nebyla schopna dokázat, že splnila příslušná ustanovení politiky EXIM. Společnost popírala skutečnost, že indická vláda dosud neověřila soulad jejích registrů s požadavky politiky EXIM, avšak na podporu tohoto tvrzení nepředložila žádné konkrétní důkazy. Rovněž bylo uvedeno, že skutečná spotřeba jediného spolupracujícího výrobce byla pro všechny vstupní materiály vyšší než podle standardních norem vstupů a výstupů a že nedošlo k žádnému navrácení cla. Vzhledem ke skutečné situaci zjištěné na místě (tj. vzhledem ke smíchání vstupních materiálů a vyrobených výrobků, používání různých standardních norem vstupů a výstupů, nedostatku registrů skutečné spotřeby stanovených v politice EXIM) a až do splnění nezbytných konečných ověřovacích kroků ze strany indické vlády však nebylo možné stanovit skutečnou spotřebu ani určit, zda v rámci jednotlivých povolení/licencí a standardních norem vstupů a výstupů nedošlo k následnému nadměrnému navrácení cla. Všechna výše uvedená tvrzení se proto musela zamítnout. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla uznána a ve výpočtu výše subvence zohledněna.

e)   Závěr

| (28) | Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, tj. finančním příspěvkem indické vlády, která poskytla zvýhodnění vyšetřovanému vývozci. |
| --- | --- |

(28)

Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, tj. finančním příspěvkem indické vlády, která poskytla zvýhodnění vyšetřovanému vývozci.

| (29) | Kromě toho program předběžných povolení na fyzický vývoz a program předběžných povolení na dodávky meziproduktů jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a tudíž je lze považovat za specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost získat v rámci těchto programů žádné výhody. |
| --- | --- |

(29)

Kromě toho program předběžných povolení na fyzický vývoz a program předběžných povolení na dodávky meziproduktů jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a tudíž je lze považovat za specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost získat v rámci těchto programů žádné výhody.

| (30) | Žádný ze dvou podprogramů použitých v rámci tohoto případu nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nejsou v souladu s pravidly stanovenými v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinně svůj ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Standardní normy vstupů a výstupů nemohou být samy o sobě považovány za ověřovací systém skutečné spotřeby, jelikož vstupní materiály bezcelně dovážené v rámci povolení/licencí s různými výnosy podle standardních norem vstupů a výstupů jsou smíchány v jednom výrobním procesu vyváženého zboží. Tento typ procesu neumožňuje indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství výstupů byla při výrobě pro vývoz spotřebována a podle jaké reference standardních norem vstupů a výstupů by měla být srovnávána. Navíc indická vláda neprovedla či dosud nedokončila účinnou kontrolu založenou na řádně vedeném registru skutečné spotřeby. Kromě toho indická vláda neprovedla další přezkoumání založené na skutečných vstupech, přestože by takové přezkoumání bylo při absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému zpravidla nutné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Zapojení autorizovaných účetních znalců do ověřovacího procesu navíc nevedlo ke zlepšení ověřovacího systému, jelikož neexistují žádná podrobná pravidla, jak by měli autorizovaní účetní znalci vykonávat jim svěřené úkoly, a informace představené během šetření nemohly zaručit dodržení výše uvedených pravidel stanovených podle základního nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Žádný ze dvou podprogramů použitých v rámci tohoto případu nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nejsou v souladu s pravidly stanovenými v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinně svůj ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Standardní normy vstupů a výstupů nemohou být samy o sobě považovány za ověřovací systém skutečné spotřeby, jelikož vstupní materiály bezcelně dovážené v rámci povolení/licencí s různými výnosy podle standardních norem vstupů a výstupů jsou smíchány v jednom výrobním procesu vyváženého zboží. Tento typ procesu neumožňuje indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství výstupů byla při výrobě pro vývoz spotřebována a podle jaké reference standardních norem vstupů a výstupů by měla být srovnávána. Navíc indická vláda neprovedla či dosud nedokončila účinnou kontrolu založenou na řádně vedeném registru skutečné spotřeby. Kromě toho indická vláda neprovedla další přezkoumání založené na skutečných vstupech, přestože by takové přezkoumání bylo při absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému zpravidla nutné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Zapojení autorizovaných účetních znalců do ověřovacího procesu navíc nevedlo ke zlepšení ověřovacího systému, jelikož neexistují žádná podrobná pravidla, jak by měli autorizovaní účetní znalci vykonávat jim svěřené úkoly, a informace představené během šetření nemohly zaručit dodržení výše uvedených pravidel stanovených podle základního nařízení.

| (31) | Tyto dva podprogramy jsou proto napadnutelné. |
| --- | --- |

(31)

Tyto dva podprogramy jsou proto napadnutelné.

f)   Výpočet výše subvence

| (32) | Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, kdy je zjištěna absence adekvátního monitorovacího procesu, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému. |
| --- | --- |

(32)

Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, kdy je zjištěna absence adekvátního monitorovacího procesu, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.

| (33) | Výše subvence pro vývozce, který využil programu předběžných povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci dvou podprogramů pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvence odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(33)

Výše subvence pro vývozce, který využil programu předběžných povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci dvou podprogramů pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvence odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (34) | Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího výrobce činí 8,2 %. |
| --- | --- |

(34)

Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího výrobce činí 8,2 %.

2.   Program „Duty Entitlement Passbook Scheme“ (dále jen „DEPBS“)

a)   Právní základ

| (35) | Podrobný popis DEPBS je obsažen v odstavci 4.3 politiky EXIM 04-09 a v kapitole 4 PP I 04-09. |
| --- | --- |

(35)

Podrobný popis DEPBS je obsažen v odstavci 4.3 politiky EXIM 04-09 a v kapitole 4 PP I 04-09.

b)   Způsobilost

| (36) | Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. |
| --- | --- |

(36)

Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.

c)   Praktické provádění DEPBS

| (37) | Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. |
| --- | --- |

(37)

Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli.

| (38) | K tomu, aby mohla společnost využívat výhod tohoto programu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat orgánům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v rámci DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, indické celní úřady vydají během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru DEPBS, který má být poskytnut pro tuto vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Pro výpočet výše výhody se použije sazba DEPBS, která je použita v okamžiku podání vývozního prohlášení. Tudíž neexistuje možnost pro pozdější změnu úrovně výhody. |
| --- | --- |

(38)

K tomu, aby mohla společnost využívat výhod tohoto programu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat orgánům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v rámci DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, indické celní úřady vydají během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru DEPBS, který má být poskytnut pro tuto vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Pro výpočet výše výhody se použije sazba DEPBS, která je použita v okamžiku podání vývozního prohlášení. Tudíž neexistuje možnost pro pozdější změnu úrovně výhody.

| (39) | Úvěry DEPBS jsou volně převoditelné a platí po dobu dvanácti měsíců ode dne vydání. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. |
| --- | --- |

(39)

Úvěry DEPBS jsou volně převoditelné a platí po dobu dvanácti měsíců ode dne vydání. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak.

| (40) | Žádosti o úvěry DEPBS mohou být podány elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Fakticky neexistují striktní termíny pro podání žádosti o úvěry DEPBS. Elektronický systém používaný k řízení úvěrů DEPBS automaticky nevyřazuje vývozní transakce učiněné po uplynutí lhůt k podání žádosti uvedených v kapitole 4.47 PP I 04-09. Navíc, jak jasně stanoví kapitola 9.3 PP I 04-09, mohou být zváženy i žádosti obdržené po uplynutí lhůt, ačkoliv je jejich nedodržení spojeno s uložením menší pokuty (např. 10 % nároku). |
| --- | --- |

(40)

Žádosti o úvěry DEPBS mohou být podány elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Fakticky neexistují striktní termíny pro podání žádosti o úvěry DEPBS. Elektronický systém používaný k řízení úvěrů DEPBS automaticky nevyřazuje vývozní transakce učiněné po uplynutí lhůt k podání žádosti uvedených v kapitole 4.47 PP I 04-09. Navíc, jak jasně stanoví kapitola 9.3 PP I 04-09, mohou být zváženy i žádosti obdržené po uplynutí lhůt, ačkoliv je jejich nedodržení spojeno s uložením menší pokuty (např. 10 % nároku).

d)   Připomínky po poskytnutí informací

| (41) | Po poskytnutí informací zaslal jediný spolupracující vyvážející výrobce připomínky k DEPBS. Společnost tvrdila, že výhoda DEPBS by neměla být vyrovnávána, jelikož pro dotčený výrobek nebyla využita. Společnost však neposkytla žádný argument, který by mohl zpochybnit praktické provádění programu uvedené ve 37. až 40. bodě odůvodnění. Společnost rovněž uvedla, že pro výpočet poskytnuté celní výhody by měla být použita pouze částka úvěru u vývozu učiněného během období přezkumného šetření, avšak nedoložila, proč není metodika výpočtu použitá při tomto i původním šetření, které vedlo k zavedení stávajících opatření, v souladu s ustanoveními základního nařízení. Tato tvrzení musí být proto zamítnuta. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla uznána a ve výpočtu výše subvence zohledněna. |
| --- | --- |

(41)

Po poskytnutí informací zaslal jediný spolupracující vyvážející výrobce připomínky k DEPBS. Společnost tvrdila, že výhoda DEPBS by neměla být vyrovnávána, jelikož pro dotčený výrobek nebyla využita. Společnost však neposkytla žádný argument, který by mohl zpochybnit praktické provádění programu uvedené ve 37. až 40. bodě odůvodnění. Společnost rovněž uvedla, že pro výpočet poskytnuté celní výhody by měla být použita pouze částka úvěru u vývozu učiněného během období přezkumného šetření, avšak nedoložila, proč není metodika výpočtu použitá při tomto i původním šetření, které vedlo k zavedení stávajících opatření, v souladu s ustanoveními základního nařízení. Tato tvrzení musí být proto zamítnuta. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla uznána a ve výpočtu výše subvence zohledněna.

e)   Závěry k DEPBS

| (42) | DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(42)

DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (43) | DEPBS právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4) písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(43)

DEPBS právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4) písm. a) základního nařízení.

| (44) | Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupním materiálům. Navíc neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na výhodu z DEPBS. |
| --- | --- |

(44)

Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupním materiálům. Navíc neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na výhodu z DEPBS.

f)   Výpočet výše subvence

| (45) | V souladu s čl. 2 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení a s metodikou výpočtu použitou pro tento program v nařízení (ES) č. 713/2005 byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a která je zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, který mimo jiné obsahuje výši úvěru DEPBS, který má být udělen pro tuto vývozní transakci, nemá indická vláda volnost rozhodování, zda poskytnout subvenci či nikoliv, a nemá možnost rozhodnout o výši subvence. Jakákoli změna sazeb DEPBS mezi skutečným vývozem a vydáním licence DEPBS nemá zpětný vliv na úroveň přiznané výhody. Jediný spolupracující vyvážející výrobce dále zaúčtoval úvěry DEPBS na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. |
| --- | --- |

(45)

V souladu s čl. 2 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení a s metodikou výpočtu použitou pro tento program v nařízení (ES) č. 713/2005 byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a která je zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, který mimo jiné obsahuje výši úvěru DEPBS, který má být udělen pro tuto vývozní transakci, nemá indická vláda volnost rozhodování, zda poskytnout subvenci či nikoliv, a nemá možnost rozhodnout o výši subvence. Jakákoli změna sazeb DEPBS mezi skutečným vývozem a vydáním licence DEPBS nemá zpětný vliv na úroveň přiznané výhody. Jediný spolupracující vyvážející výrobce dále zaúčtoval úvěry DEPBS na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce.

| (46) | V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy, aby byla získána subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(46)

V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy, aby byla získána subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (47) | Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 2,1 %. |
| --- | --- |

(47)

Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 2,1 %.

3.   Program „Export Promotion Capital Goods“ (dále jen „EPCG“)

a)   Právní základ

| (48) | Podrobný popis EPCG je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 04-09 a v kapitole 5 PP I 04-09. |
| --- | --- |

(48)

Podrobný popis EPCG je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 04-09 a v kapitole 5 PP I 04-09.

b)   Způsobilost

| (49) | Pro tento program jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatelé služeb. |
| --- | --- |

(49)

Pro tento program jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatelé služeb.

c)   Praktické provádění

| (50) | Pod podmínkou vývozní povinnosti je dovoleno společnosti dovážet výrobní statky (nové a od dubna 2003 i použité výrobní statky až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 zajišťuje program sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na všechny výrobní statky dovezené podle tohoto programu. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozů vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz v průběhu určitého období. |
| --- | --- |

(50)

Pod podmínkou vývozní povinnosti je dovoleno společnosti dovážet výrobní statky (nové a od dubna 2003 i použité výrobní statky až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 zajišťuje program sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na všechny výrobní statky dovezené podle tohoto programu. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozů vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz v průběhu určitého období.

| (51) | Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požádat o výhodu domnělého vývozu s ohledem na dodávku výrobních statků držiteli licence EPCG. |
| --- | --- |

(51)

Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požádat o výhodu domnělého vývozu s ohledem na dodávku výrobních statků držiteli licence EPCG.

d)   Připomínky po poskytnutí informací

| (52) | Po poskytnutí informací zaslal jediný spolupracující vyvážející výrobce připomínky k EPCG. Společnost tvrdila, že na základě obecně uznávaných účetních zásad jsou výrobní statky spotřebovány ve výrobním procesu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost toto tvrzení nedokázala obhájit výslovným objasněním tzv. obecně uznávaných účetních zásad ani předložením analýzy týkající se příslušných ustanovení EPCG politiky EXIM a definice vstupů spotřebovaných ve výrobním procesu ve smyslu přílohy II základního nařízení. Bylo také upozorněno, že jako běžná doba amortizace měla být použita doba amortizace společnosti. Takový přístup je však v rozporu s příslušným ustanovením čl. 7 odst. 3 základního nařízení. Proto musí být tato tvrzení zamítnuta. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla uznána a ve výpočtu výše subvence zohledněna. |
| --- | --- |

(52)

Po poskytnutí informací zaslal jediný spolupracující vyvážející výrobce připomínky k EPCG. Společnost tvrdila, že na základě obecně uznávaných účetních zásad jsou výrobní statky spotřebovány ve výrobním procesu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost toto tvrzení nedokázala obhájit výslovným objasněním tzv. obecně uznávaných účetních zásad ani předložením analýzy týkající se příslušných ustanovení EPCG politiky EXIM a definice vstupů spotřebovaných ve výrobním procesu ve smyslu přílohy II základního nařízení. Bylo také upozorněno, že jako běžná doba amortizace měla být použita doba amortizace společnosti. Takový přístup je však v rozporu s příslušným ustanovením čl. 7 odst. 3 základního nařízení. Proto musí být tato tvrzení zamítnuta. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla uznána a ve výpočtu výše subvence zohledněna.

e)   Závěr k programu EPCG

| (53) | Program EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla zakládá finanční příspěvek od indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy z cla indické vlády, které by bylo jinak splatné. Navíc snížení cla poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zlepšují jeho likviditu. |
| --- | --- |

(53)

Program EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla zakládá finanční příspěvek od indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy z cla indické vlády, které by bylo jinak splatné. Navíc snížení cla poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zlepšují jeho likviditu.

| (54) | Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(54)

Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (55) | Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(55)

Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.

f)   Výpočet výše subvence

| (56) | Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových výrobních statků ve výrobním odvětví antibiotik. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období šetření v Indii. V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy, aby byla získána subvence, od této částky odečteny, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(56)

Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových výrobních statků ve výrobním odvětví antibiotik. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období šetření v Indii. V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy, aby byla získána subvence, od této částky odečteny, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (57) | Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 0,1 %. |
| --- | --- |

(57)

Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 0,1 %.

4.   Program vývozních úvěrů (dále jen „PVÚ“)

a)   Právní základ

| (58) | Podrobnosti programu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 Indické centrální banky (dále jen „ICB“), který je určen všem komerčním bankám v Indii. |
| --- | --- |

(58)

Podrobnosti programu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 Indické centrální banky (dále jen „ICB“), který je určen všem komerčním bankám v Indii.

b)   Způsobilost

| (59) | Pro tento program jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(59)

Pro tento program jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.

c)   Praktické provádění

| (60) | Podle tohoto programu nastavuje ICB povinně maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry v indických rupiích i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. PVÚ se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním („balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu. |
| --- | --- |

(60)

Podle tohoto programu nastavuje ICB povinně maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry v indických rupiích i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. PVÚ se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním („balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.

| (61) | Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů („hotovostní úvěry“), které jsou čistě stanoveny za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou vlastně získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(61)

Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů („hotovostní úvěry“), které jsou čistě stanoveny za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou vlastně získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.

d)   Připomínky po poskytnutí informací

| (62) | Po poskytnutí informací zaslal jediný spolupracující vyvážející výrobce připomínky k PVÚ. Společnost tvrdila, že i) neexistuje žádné veřejné financování poskytování vývozního úvěru v cizí měně, ii) své nízké úrokové sazby pro vývozní úvěr v cizí měně získala z důvodu vysokého úvěrového hodnocení a iii) úroková sazba používaná jako referenční hodnota pro úvěr v cizí měně by neměla být stejná jako referenční hodnota používaná pro úvěr v indických rupiích. V této souvislosti je třeba poznamenat, že rámcovým oběžníkem ICB se řídí jak vývozní úvěry v indických rupiích, tak i vývozní úvěry v cizí měně, jejichž praktické provádění je popsáno v 60. a 61. bodě odůvodnění a jejichž podrobná a omezující ustanovení dokazují, že financování vývozního úvěru v cizí měně a uplatňované úrokové sazby souvisejí s jasnými směrnicemi vydanými vládou. Pokud jde o referenční sazbu, je nutné poznamenat, že tuto sazbu uvedla společnost v souvislosti se svým úvěrem v indických rupiích a že v souladu s příslušnými politikami rámcového oběžníku ICB mají vývozci volnost přejít v rámci jedné a té samé vývozní transakce z úvěru v rupiích na úvěr v cizí měně. Proto se považuje za vhodné, aby jako referenční hodnota byla použita jediná sazba, již společnost uvedla jako svou běžnou indickou úrokovou sazbu. Proto musí být tato tvrzení zamítnuta. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla uznána a ve výpočtu výše subvence zohledněna. |
| --- | --- |

(62)

Po poskytnutí informací zaslal jediný spolupracující vyvážející výrobce připomínky k PVÚ. Společnost tvrdila, že i) neexistuje žádné veřejné financování poskytování vývozního úvěru v cizí měně, ii) své nízké úrokové sazby pro vývozní úvěr v cizí měně získala z důvodu vysokého úvěrového hodnocení a iii) úroková sazba používaná jako referenční hodnota pro úvěr v cizí měně by neměla být stejná jako referenční hodnota používaná pro úvěr v indických rupiích. V této souvislosti je třeba poznamenat, že rámcovým oběžníkem ICB se řídí jak vývozní úvěry v indických rupiích, tak i vývozní úvěry v cizí měně, jejichž praktické provádění je popsáno v 60. a 61. bodě odůvodnění a jejichž podrobná a omezující ustanovení dokazují, že financování vývozního úvěru v cizí měně a uplatňované úrokové sazby souvisejí s jasnými směrnicemi vydanými vládou. Pokud jde o referenční sazbu, je nutné poznamenat, že tuto sazbu uvedla společnost v souvislosti se svým úvěrem v indických rupiích a že v souladu s příslušnými politikami rámcového oběžníku ICB mají vývozci volnost přejít v rámci jedné a té samé vývozní transakce z úvěru v rupiích na úvěr v cizí měně. Proto se považuje za vhodné, aby jako referenční hodnota byla použita jediná sazba, již společnost uvedla jako svou běžnou indickou úrokovou sazbu. Proto musí být tato tvrzení zamítnuta. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla uznána a ve výpočtu výše subvence zohledněna.

e)   Závěr pro ECS

| (63) | Preferenční úrokové sazby úvěru PVÚ stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeným v 58. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady čistě stanovenými tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je vlastně vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky ICB stanovit maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně. Kromě toho by komerční banky nemusely poskytovat půjčovatelům vývozního financování výhodnější úrokové sazby pro vývozní úvěry v cizí měně. |
| --- | --- |

(63)

Preferenční úrokové sazby úvěru PVÚ stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeným v 58. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady čistě stanovenými tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je vlastně vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky ICB stanovit maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně. Kromě toho by komerční banky nemusely poskytovat půjčovatelům vývozního financování výhodnější úrokové sazby pro vývozní úvěry v cizí měně.

| (64) | Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci PVÚ poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V této souvislosti by mělo být poznamenáno, že ani čl. 2 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení, ani DSVO nevyžaduje pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejným subjektem a spadá tedy pod definici „vlády“ ve smyslu čl. 1 odst. 3 základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, uskutečňuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu vi) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozu. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(64)

Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci PVÚ poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V této souvislosti by mělo být poznamenáno, že ani čl. 2 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení, ani DSVO nevyžaduje pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejným subjektem a spadá tedy pod definici „vlády“ ve smyslu čl. 1 odst. 3 základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, uskutečňuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu vi) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozu. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

f)   Výpočet výše subvence

| (65) | Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a úrokovou sazbou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(65)

Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a úrokovou sazbou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (66) | Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 1,3 %. |
| --- | --- |

(66)

Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 1,3 %.

5.   Programy daně z příjmu

a)   Program osvobození od daně z příjmu

| (67) | V rámci tohoto programu mohou vývozci využívat výhody částečného osvobození od daně z příjmu ze zisků nabytých z vývozního prodeje. Právní základ pro toto osvobození je uveden v části 80 HHC ZDP. |
| --- | --- |

(67)

V rámci tohoto programu mohou vývozci využívat výhody částečného osvobození od daně z příjmu ze zisků nabytých z vývozního prodeje. Právní základ pro toto osvobození je uveden v části 80 HHC ZDP.

| (68) | Toto ustanovení bylo zrušeno od vyměřovacího roku 2005–2006 (tj. daňového roku od 1. dubna 2004 do 31. března 2005), tudíž část 80 HHC ZDP nepřináší po 31. březnu 2004 žádné výhody. Jediný spolupracující vyvážející výrobce nevyužil žádných výhod v rámci tohoto programu během období přezkumného šetření. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že byl tento program zrušen, nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení napadnut. |
| --- | --- |

(68)

Toto ustanovení bylo zrušeno od vyměřovacího roku 2005–2006 (tj. daňového roku od 1. dubna 2004 do 31. března 2005), tudíž část 80 HHC ZDP nepřináší po 31. březnu 2004 žádné výhody. Jediný spolupracující vyvážející výrobce nevyužil žádných výhod v rámci tohoto programu během období přezkumného šetření. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že byl tento program zrušen, nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení napadnut.

b)   Daňové pobídky pro výzkum a vývoj (dále jen „DPVV“)

i)   Právní základ

| (69) | Podrobný popis DPVV je uveden v části 35 odst. 2AB ZDP. |
| --- | --- |

(69)

Podrobný popis DPVV je uveden v části 35 odst. 2AB ZDP.

ii)   Způsobilost

| (70) | Pro využívání výhod tohoto programu jsou způsobilé společnosti zabývající se podnikáním v oblasti biotechnologií nebo výrobou léků, farmaceutických výrobků, chemických látek, elektronických zařízení, počítačů, telekomunikačních zařízení, nebo jakéhokoli jiného zboží nebo věcí, které mohou být oznámeny později. |
| --- | --- |

(70)

Pro využívání výhod tohoto programu jsou způsobilé společnosti zabývající se podnikáním v oblasti biotechnologií nebo výrobou léků, farmaceutických výrobků, chemických látek, elektronických zařízení, počítačů, telekomunikačních zařízení, nebo jakéhokoli jiného zboží nebo věcí, které mohou být oznámeny později.

iii)   Praktické provádění

| (71) | Pro jakékoliv výdaje (kromě nákladů na nemovitosti) na zařízení pro vnitropodnikový výzkum a vývoj schválené ministerstvem indické vlády pro vědecký a průmyslový výzkum je pro účely daně z příjmů povoleno odečtení částky rovnající se 150 % skutečně vynaložených nákladů. Takto se díky 50 % odečtení fiktivních výdajů (tj. výdajů nikoliv skutečně vynaložených) základ daně z příjmů a následně zatížení daní z příjmů uměle sníží. |
| --- | --- |

(71)

Pro jakékoliv výdaje (kromě nákladů na nemovitosti) na zařízení pro vnitropodnikový výzkum a vývoj schválené ministerstvem indické vlády pro vědecký a průmyslový výzkum je pro účely daně z příjmů povoleno odečtení částky rovnající se 150 % skutečně vynaložených nákladů. Takto se díky 50 % odečtení fiktivních výdajů (tj. výdajů nikoliv skutečně vynaložených) základ daně z příjmů a následně zatížení daní z příjmů uměle sníží.

iv)   Připomínky po poskytnutí informací

| (72) | Po poskytnutí informací nebyly předloženy žádné připomínky k DPVV. |
| --- | --- |

(72)

Po poskytnutí informací nebyly předloženy žádné připomínky k DPVV.

v)   Závěr k DPVV

| (73) | DPVV poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Umělé snížení základu daně z příjmů podle části 35 odst. 2AB ZDP tvoří finanční příspěvek od indické vlády, neboť snižuje výnos daní z příjmů indické vlády, které by jinak musely být odvedeny. Navíc toto snížení daně z příjmů přináší společnosti prospěch, neboť zlepšuje její likviditu. |
| --- | --- |

(73)

DPVV poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Umělé snížení základu daně z příjmů podle části 35 odst. 2AB ZDP tvoří finanční příspěvek od indické vlády, neboť snižuje výnos daní z příjmů indické vlády, které by jinak musely být odvedeny. Navíc toto snížení daně z příjmů přináší společnosti prospěch, neboť zlepšuje její likviditu.

| (74) | Znění části 35 odst. 2AB ZDP potvrzuje, že DPVV jsou ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení právně specifické, a proto napadnutelné. Způsobilost pro tento program nepodléhá objektivním kriteriím, která jsou neutrální ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Výhod tohoto programu mohou využívat pouze některá výrobní odvětví, jelikož indická vláda tento program nezpřístupnila všem odvětvím. Takovéto omezení vytváří specifičnost, neboť kategorie „skupina výrobních odvětví“ v čl. 3 odst. 2 základního nařízení popisuje synonymně omezení podle odvětví. Toto omezení není hospodářské povahy a nepoužívá se plošně, jako například omezení počtu zaměstnanců nebo velikosti podniku. |
| --- | --- |

(74)

Znění části 35 odst. 2AB ZDP potvrzuje, že DPVV jsou ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení právně specifické, a proto napadnutelné. Způsobilost pro tento program nepodléhá objektivním kriteriím, která jsou neutrální ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Výhod tohoto programu mohou využívat pouze některá výrobní odvětví, jelikož indická vláda tento program nezpřístupnila všem odvětvím. Takovéto omezení vytváří specifičnost, neboť kategorie „skupina výrobních odvětví“ v čl. 3 odst. 2 základního nařízení popisuje synonymně omezení podle odvětví. Toto omezení není hospodářské povahy a nepoužívá se plošně, jako například omezení počtu zaměstnanců nebo velikosti podniku.

vi)   Výpočet výše subvence

| (75) | Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi daní z příjmu splatnou za období přezkumného šetření při uplatnění části 35 odst. 2AB ZDP a bez uplatnění uvedeného ustanovení. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť tato subvence se vztahuje k veškerému prodeji, domácímu i vývoznímu, a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(75)

Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi daní z příjmu splatnou za období přezkumného šetření při uplatnění části 35 odst. 2AB ZDP a bez uplatnění uvedeného ustanovení. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť tato subvence se vztahuje k veškerému prodeji, domácímu i vývoznímu, a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (76) | Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 0,1 %. |
| --- | --- |

(76)

Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 0,1 %.

6.   Program „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“)

a)   Právní základ

| (77) | Podrobný popis FMS je uveden v kapitole 3.9 politiky EXIM 04-09 a v kapitole 3.20 PP I 04-09. |
| --- | --- |

(77)

Podrobný popis FMS je uveden v kapitole 3.9 politiky EXIM 04-09 a v kapitole 3.20 PP I 04-09.

b)   Způsobilost

| (78) | Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. |
| --- | --- |

(78)

Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.

c)   Praktické provádění

| (79) | Vývoz všech výrobků v rámci tohoto programu do zemí uvedených v dodatku 37-C PP I 04-09 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento program nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty. |
| --- | --- |

(79)

Vývoz všech výrobků v rámci tohoto programu do zemí uvedených v dodatku 37-C PP I 04-09 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento program nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.

| (80) | Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenosné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně výrobních statků. |
| --- | --- |

(80)

Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenosné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně výrobních statků.

| (81) | Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz uskutečňuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. vývozních zakázek, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit. |
| --- | --- |

(81)

Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz uskutečňuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. vývozních zakázek, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.

d)   Připomínky po poskytnutí informací

| (82) | Po poskytnutí informací zaslal jediný spolupracující vyvážející výrobce připomínky k FMS. Společnost tvrdila, že program geograficky souvisí s ostatními zeměmi a nemůže být Evropskou komisí napadnut. Nedokázal však uvést argumenty, kterými by zpochybnil praktické provádění programu či způsob, jakým je výhody programu FMS využíváno, jak je uvedeno v 79. až 81. bodě odůvodnění. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla uznána a ve výpočtu výše subvence zohledněna. |
| --- | --- |

(82)

Po poskytnutí informací zaslal jediný spolupracující vyvážející výrobce připomínky k FMS. Společnost tvrdila, že program geograficky souvisí s ostatními zeměmi a nemůže být Evropskou komisí napadnut. Nedokázal však uvést argumenty, kterými by zpochybnil praktické provádění programu či způsob, jakým je výhody programu FMS využíváno, jak je uvedeno v 79. až 81. bodě odůvodnění. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla uznána a ve výpočtu výše subvence zohledněna.

e)   Závěr k FMS

| (83) | Program FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(83)

Program FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (84) | Navíc program FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4) písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(84)

Navíc program FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4) písm. a) základního nařízení.

| (85) | Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupním materiálům. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(85)

Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupním materiálům. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.

f)   Výpočet výše subvence

| (86) | Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(86)

Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (87) | Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 0,1 %. |
| --- | --- |

(87)

Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 0,1 %.

III.   Výše napadnutelných subvencí

| (88) | Připomíná se, že výše napadnutelných subvencí, vyjádřená podle hodnoty, zjištěná v nařízení (ES) č. 713/2005, činila 35,1 % u jediného vyvážejícího výrobce spolupracujícího při tomto částečném prozatímním přezkumu. |
| --- | --- |

(88)

Připomíná se, že výše napadnutelných subvencí, vyjádřená podle hodnoty, zjištěná v nařízení (ES) č. 713/2005, činila 35,1 % u jediného vyvážejícího výrobce spolupracujícího při tomto částečném prozatímním přezkumu.

| (89) | Částka napadnutelných subvencí, vyjádřená podle hodnoty, zjištěná v průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu, činí 11,9 %, jak je uvedeno níže:












  PROGRAM
  SPOLEČNOST | PPO | DEPBS | EPCGS | PVÚ | IDPVV | FMS | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % |
| Ranbaxy Laboratories Ltd. | 8,2 | 2,1 | 0,1 | 1,3 | 0,1 | 0,1 | 11,9 |

(89)

Částka napadnutelných subvencí, vyjádřená podle hodnoty, zjištěná v průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu, činí 11,9 %, jak je uvedeno níže:

PROGRAM

SPOLEČNOST

PPO

DEPBS

EPCGS

PVÚ

IDPVV

FMS

Celkem

%

%

%

%

%

%

%

Ranbaxy Laboratories Ltd.

8,2

2,1

0,1

1,3

0,1

0,1

11,9

| (90) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je učiněn závěr, že se míra subvencování jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce snížila. |
| --- | --- |

(90)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je učiněn závěr, že se míra subvencování jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce snížila.

IV.   Vyrovnávací opatření

| (91) | V souladu s článkem 19 základního nařízení a s odůvodněním tohoto částečného prozatímního přezkumu uvedeným v bodě 3 oznámení o zahájení přezkumu se konstatuje, že se míra subvencování pro jediného spolupracujícího výrobce snížila z 35,1 na 11,9 %, a proto je třeba odpovídajícím způsobem změnit výši vyrovnávacího cla uloženého pro tohoto vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 713/2005. |
| --- | --- |

(91)

V souladu s článkem 19 základního nařízení a s odůvodněním tohoto částečného prozatímního přezkumu uvedeným v bodě 3 oznámení o zahájení přezkumu se konstatuje, že se míra subvencování pro jediného spolupracujícího výrobce snížila z 35,1 na 11,9 %, a proto je třeba odpovídajícím způsobem změnit výši vyrovnávacího cla uloženého pro tohoto vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 713/2005.

| (92) | V tomto ohledu se připomíná, že podle nařízení (ES) č. 713/2005 byla sazba subvence v případě společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd. vyšší než míra odstranění újmy. V souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení nařízení bylo menší clo odrážející míru odstranění újmy považováno za postačující k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, a sazba vyrovnávacího cla použitelná na dovoz od společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd. byla proto stanovena na 30,3 %. |
| --- | --- |

(92)

V tomto ohledu se připomíná, že podle nařízení (ES) č. 713/2005 byla sazba subvence v případě společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd. vyšší než míra odstranění újmy. V souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení nařízení bylo menší clo odrážející míru odstranění újmy považováno za postačující k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, a sazba vyrovnávacího cla použitelná na dovoz od společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd. byla proto stanovena na 30,3 %.

| (93) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že míra subvencování je nyní nižší než míra odstranění újmy, je sazba vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti použitelná na jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnost Ranbaxy Laboratories Ltd., stanovena na 11,9 %. |
| --- | --- |

(93)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že míra subvencování je nyní nižší než míra odstranění újmy, je sazba vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti použitelná na jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnost Ranbaxy Laboratories Ltd., stanovena na 11,9 %.

| (94) | Pokud jde o všechny ostatní společnosti, které v rámci tohoto částečného prozatímního přezkumu nespolupracovaly, je třeba poznamenat, že faktické modality prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se oproti předchozímu šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb společností, které při tomto částečném prozatímním přezkumu nespolupracovaly. Celní sazby použitelné na všechny ostatní strany kromě společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd. uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 713/2005 tedy zůstávají nezměněny. |
| --- | --- |

(94)

Pokud jde o všechny ostatní společnosti, které v rámci tohoto částečného prozatímního přezkumu nespolupracovaly, je třeba poznamenat, že faktické modality prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se oproti předchozímu šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb společností, které při tomto částečném prozatímním přezkumu nespolupracovaly. Celní sazby použitelné na všechny ostatní strany kromě společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd. uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 713/2005 tedy zůstávají nezměněny.

| (95) | Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení odrážejí situaci zjištěnou během částečného prozatímního přezkumu. Vztahují se proto výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného kteroukoli jinou společností, která nebyla konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s uvedenými společnostmi ve spojení, nemůže těžit z těchto sazeb a bude podléhat celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(95)

Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení odrážejí situaci zjištěnou během částečného prozatímního přezkumu. Vztahují se proto výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného kteroukoli jinou společností, která nebyla konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s uvedenými společnostmi ve spojení, nemůže těžit z těchto sazeb a bude podléhat celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.

| (96) | Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla (např. po změně názvu subjektu anebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně zaslána Komisi (4) se všemi příslušnými informacemi obzvláště o jakékoli změně činnosti společnosti spojené s výrobou, domácím a vývozním prodejem, např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby a po konzultaci s poradním výborem se Komise tímto opravňuje nařízení odpovídajícím způsobem změnit formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby, |
| --- | --- |

(96)

Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla (např. po změně názvu subjektu anebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně zaslána Komisi (4) se všemi příslušnými informacemi obzvláště o jakékoli změně činnosti společnosti spojené s výrobou, domácím a vývozním prodejem, např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby a po konzultaci s poradním výborem se Komise tímto opravňuje nařízení odpovídajícím způsobem změnit formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 1 nařízení (ES) č. 713/2005 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Sazby cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, jsou pro dovoz výrobků vyrobených v Indii níže uvedenými společnostmi tyto:

| — | 17,3 % pro KDL Biotech Ltd., Mumbai (doplňkový kód TARIC: A580), |
| --- | --- |

—

17,3 % pro KDL Biotech Ltd., Mumbai (doplňkový kód TARIC: A580),

| — | 28,1 % pro Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (doplňkový kód TARIC: A581), |
| --- | --- |

—

28,1 % pro Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (doplňkový kód TARIC: A581),

| — | 25,3 % pro Nestor Pharmaceuticals Ltd., Nové Dillí (doplňkový kód TARIC: A582), |
| --- | --- |

—

25,3 % pro Nestor Pharmaceuticals Ltd., Nové Dillí (doplňkový kód TARIC: A582),

| — | 11,9 % pro Ranbaxy Laboratories Ltd., Nové Dillí (doplňkový kód TARIC: 8221), |
| --- | --- |

—

11,9 % pro Ranbaxy Laboratories Ltd., Nové Dillí (doplňkový kód TARIC: 8221),

| — | 28,1 % pro Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedábád (doplňkový kód TARIC: A583), |
| --- | --- |

—

28,1 % pro Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedábád (doplňkový kód TARIC: A583),

| — | 28,1 % pro Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (doplňkový kód TARIC: A584), |
| --- | --- |

—

28,1 % pro Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (doplňkový kód TARIC: A584),

| — | 32 % pro všechny ostatní společnosti (doplňkový kód TARIC: 8900).“ |
| --- | --- |

—

32 % pro všechny ostatní společnosti (doplňkový kód TARIC: 8900).“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. listopadu 2008.

Za Radu

předsedkyně

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 121, 13.5.2005, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 212, 11.9.2007, s. 10.

3

(4)  European Commission – Directorate General for Trade – Directorate B – J-79 4/23 – Rue de la Loi/Wetstraat 200 – B-1049 Brussels, Belgium.

4

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1177/2008

ze dne 28. listopadu 2008

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. listopadu 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 25,7 |
| MA | 54,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 83,7 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | MA | 64,8 |
| TR | 122,0 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 20 10 | MA | 66,8 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 24,9 |
| IL | 75,4 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 56,0 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 71,5 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 84,4 |
| 0808 10 80 | CA | 88,7 |
| CL | 67,1 |
| CN | 54,0 |
| MK | 32,9 |
| US | 102,5 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 76,2 |
| 0808 20 50 | CN | 32,1 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 67,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

25,7

MA

54,0

TR

71,8

ZZ

50,5

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

83,7

ZZ

124,3

0709 90 70

MA

64,8

TR

122,0

ZZ

93,4

0805 20 10

MA

66,8

TR

65,0

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

24,9

IL

75,4

TR

69,2

ZZ

56,0

0805 50 10

MA

64,0

TR

71,5

ZA

117,7

ZZ

84,4

0808 10 80

CA

88,7

CL

67,1

CN

54,0

MK

32,9

US

102,5

ZA

112,2

ZZ

76,2

0808 20 50

CN

32,1

TR

103,0

ZZ

67,6

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1178/2008

ze dne 28. listopadu 2008,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách a nařízení Komise (ES) č. 1503/2006 a (ES) č. 657/2007 s ohledem na úpravu po revizi statistických klasifikací NACE a CPA

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1165/98 ze dne 19. května 1998 o konjunkturálních statistikách (1), a zejména na čl. 17 písm. b), e) a j) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1165/98 vytvořilo společný rámec pro tvorbu konjunkturálních statistik Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1165/98 vytvořilo společný rámec pro tvorbu konjunkturálních statistik Společenství.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1503/2006 ze dne 28. září 2006, kterým se provádí a mění nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách, pokud se jedná o definice proměnných, seznam proměnných a frekvenci zpracovávání údajů (2), poskytlo metodické definice proměnných používaných v konjunkturálních statistikách. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1503/2006 ze dne 28. září 2006, kterým se provádí a mění nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách, pokud se jedná o definice proměnných, seznam proměnných a frekvenci zpracovávání údajů (2), poskytlo metodické definice proměnných používaných v konjunkturálních statistikách.

| (3) | Nařízení Komise (ES) č. 657/2007 ze dne 14. června 2007, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách, pokud jde o zavedení evropských programů výběrových šetření (3), specifikovalo pravidla a podmínky s ohledem na předávání údajů ze strany členských států účastnících se evropských výběrových šetření pro konjunkturální statistiky. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (ES) č. 657/2007 ze dne 14. června 2007, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách, pokud jde o zavedení evropských programů výběrových šetření (3), specifikovalo pravidla a podmínky s ohledem na předávání údajů ze strany členských států účastnících se evropských výběrových šetření pro konjunkturální statistiky.

| (4) | Je nutné aktualizovat seznam proměnných, úrovně členění a agregace, které je nutno použít na určité proměnné a pravidla a podmínky evropských programů výběrových šetření po přijetí nařízení (ES) č. 1893/2006 Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (4), a nařízení (ES) č. 451/2008 Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008, kterým se zavádí nová statistická klasifikace produkce podle činností (CPA) a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 3696/93 (5). |
| --- | --- |

(4)

Je nutné aktualizovat seznam proměnných, úrovně členění a agregace, které je nutno použít na určité proměnné a pravidla a podmínky evropských programů výběrových šetření po přijetí nařízení (ES) č. 1893/2006 Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (4), a nařízení (ES) č. 451/2008 Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008, kterým se zavádí nová statistická klasifikace produkce podle činností (CPA) a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 3696/93 (5).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna nařízení (ES) č. 1165/98

Příloha A nařízení (ES) č. 1165/98 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Změna nařízení (ES) č. 1503/2006

Příloha I nařízení (ES) č. 1503/2006 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Změna nařízení (ES) č. 657/2007

Příloha nařízení (ES) č. 657/2007 se nahrazuje přílohou III tohoto nařízení.

Článek 4

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 162, 5.6.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 281, 12.10.2006, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 155, 15.6.2007, s. 7.

3

(4)  Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 145, 4.6.2008, s. 65.

5

---

PŘÍLOHA I

Příloha A nařízení (ES) č. 1165/98 se mění takto:

1.   V položce c) Seznam proměnných se odstavce 10 a 11 se nahrazují tímto:

| „10. | Informace o výrobních cenách a dovozních cenách (č. 310, 311, 312 a 340) se nevyžadují u těchto skupin nebo tříd NACE Rev. 2, případně CPA: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 a 38.3. Informace o dovozních cenách (č. 340) se navíc nevyžadují u oddílů 09, 18, 33 a 36 CPA. Seznam činností, u nichž se informace nevyžadují, je možné změnit postupem podle článku 18. |
| --- | --- |

„10.

Informace o výrobních cenách a dovozních cenách (č. 310, 311, 312 a 340) se nevyžadují u těchto skupin nebo tříd NACE Rev. 2, případně CPA: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 a 38.3. Informace o dovozních cenách (č. 340) se navíc nevyžadují u oddílů 09, 18, 33 a 36 CPA. Seznam činností, u nichž se informace nevyžadují, je možné změnit postupem podle článku 18.

| 11. | Proměnná ‚dovozní ceny‘ (č. 340) se vypočítává na základě výrobků CPA. Dovážející činnostní jednotky mohou být zařazeny do jiných sekcí NACE Rev. 2 než B až D.“ |
| --- | --- |

11.

Proměnná ‚dovozní ceny‘ (č. 340) se vypočítává na základě výrobků CPA. Dovážející činnostní jednotky mohou být zařazeny do jiných sekcí NACE Rev. 2 než B až D.“

2.   Text v položce f) Úroveň podrobnosti členění se mění takto:

2.1   Odstavec 7 se nahrazuje tímto:

| „7. | Proměnná ‚dovozní ceny‘ (č. 340) se předává za všechny průmyslové produkty sekcí B až D CPA, jakož i za HPS definované podle nařízení (ES) č. 586/2001 ve znění nařízení (ES) č. 656/2007 podle skupin produktů CPA. Tuto proměnnou nemusí předávat členské státy, které nepřijaly euro jako svou měnu.“ |
| --- | --- |

„7.

Proměnná ‚dovozní ceny‘ (č. 340) se předává za všechny průmyslové produkty sekcí B až D CPA, jakož i za HPS definované podle nařízení (ES) č. 586/2001 ve znění nařízení (ES) č. 656/2007 podle skupin produktů CPA. Tuto proměnnou nemusí předávat členské státy, které nepřijaly euro jako svou měnu.“

2.2   Odstavce 9 a 10 se nahrazují tímto:

| „9. | Proměnné pro zahraniční trhy (č. 122, 132 a 312) se předávají s rozlišením na eurozónu a na oblast mimo eurozónu. Toto rozlišení je nutno použít na celkový průmysl definovaný jako sekce B až E NACE Rev. 2, HPS, jakož i úrovně sekce (jedno místo alfabetického kódu) a oddílu (dvě místa číselného kódu) NACE Rev. 2. Informace o sekcích D a E NACE Rev. 2 nejsou pro proměnnou č. 122 požadovány. Proměnná ‚dovozní ceny‘ (č. 340) se navíc předává s rozlišením na eurozónu a na oblast mimo eurozónu. Toto rozlišení je nutno použít na celkový průmysl definovaný jako sekce B až D CPA, HPS, jakož i úrovně sekce (jedno místo alfabetického kódu) a oddílu (dvě místa číselného kódu) CPA. Postupem podle článku 18 může Komise pro rozlišení na eurozónu a na oblast mimo eurozónu stanovit podmínky pro použití evropského programu výběrových šetření stanoveného v čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci písm. d). Evropský program výběrových šetření může omezit rozsah proměnné ‚dovozní ceny‘ na dovoz produktů ze zemí mimo eurozónu. Rozlišení na eurozónu a na oblast mimo eurozónu u proměnných č. 122, 132, 312 a 340 nemusí předávat členské státy, které nepřijaly euro jako svou měnu. |
| --- | --- |

„9.

Proměnné pro zahraniční trhy (č. 122, 132 a 312) se předávají s rozlišením na eurozónu a na oblast mimo eurozónu. Toto rozlišení je nutno použít na celkový průmysl definovaný jako sekce B až E NACE Rev. 2, HPS, jakož i úrovně sekce (jedno místo alfabetického kódu) a oddílu (dvě místa číselného kódu) NACE Rev. 2. Informace o sekcích D a E NACE Rev. 2 nejsou pro proměnnou č. 122 požadovány. Proměnná ‚dovozní ceny‘ (č. 340) se navíc předává s rozlišením na eurozónu a na oblast mimo eurozónu. Toto rozlišení je nutno použít na celkový průmysl definovaný jako sekce B až D CPA, HPS, jakož i úrovně sekce (jedno místo alfabetického kódu) a oddílu (dvě místa číselného kódu) CPA. Postupem podle článku 18 může Komise pro rozlišení na eurozónu a na oblast mimo eurozónu stanovit podmínky pro použití evropského programu výběrových šetření stanoveného v čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci písm. d). Evropský program výběrových šetření může omezit rozsah proměnné ‚dovozní ceny‘ na dovoz produktů ze zemí mimo eurozónu. Rozlišení na eurozónu a na oblast mimo eurozónu u proměnných č. 122, 132, 312 a 340 nemusí předávat členské státy, které nepřijaly euro jako svou měnu.

| 10. | Členské státy, jejichž přidaná hodnota v sekcích B, C, D a E NACE Rev. 2 (v sekcích B, C a D CPA v případě dovozních cen) v daném základním roce představuje méně než 1 % hodnoty celého Evropského společenství, musí uvést údaje pouze za celkový průmysl a HPS a na úrovni sekcí NACE Rev. 2 nebo sekcí CPA.“ |
| --- | --- |

10.

Členské státy, jejichž přidaná hodnota v sekcích B, C, D a E NACE Rev. 2 (v sekcích B, C a D CPA v případě dovozních cen) v daném základním roce představuje méně než 1 % hodnoty celého Evropského společenství, musí uvést údaje pouze za celkový průmysl a HPS a na úrovni sekcí NACE Rev. 2 nebo sekcí CPA.“

---

PŘÍLOHA II

Příloha I nařízení (ES) č. 1503/2006 se mění takto:

V položce Proměnná: 340 Dovozní ceny se ve čtvrtém odstavci poslední odrážka nahrazuje tímto:

| „— | Zahrnuty jsou pouze výrobky B, C a D nomenklatury CPA. Související služby jsou vyloučeny.“ |
| --- | --- |

„—

Zahrnuty jsou pouze výrobky B, C a D nomenklatury CPA. Související služby jsou vyloučeny.“

---

PŘÍLOHA III

Příloha nařízení (ES) č. 657/2007 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

132   NOVÉ ZAHRANIČNÍ OBJEDNÁVKY

| Členský stát | Působnost v evropském programu výběrových šetření (NACE Rev. 2) |
| --- | --- |
| Belgie | 13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29 |
| Irsko | 14, 20, 21, 26, 27 |
| Kypr | 20, 21 |
| Malta | 26 |
| Nizozemsko | 17, 20, 21, 25, 26, 28 |
| Finsko | 17, 20, 21, 24, 26, 27, 28 |

Členský stát

Působnost v evropském programu výběrových šetření (NACE Rev. 2)

Belgie

13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29

Irsko

14, 20, 21, 26, 27

Kypr

20, 21

Malta

26

Nizozemsko

17, 20, 21, 25, 26, 28

Finsko

17, 20, 21, 24, 26, 27, 28

312   ZAHRANIČNÍ VÝROBNÍ CENY

| Členský stát | Působnost v evropském programu výběrových šetření (NACE Rev. 2) |
| --- | --- |
| Belgie | 08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35 |
| Irsko | 05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26 |
| Kypr | 10, 11, 20, 21, 26 |
| Malta | 12, 14, 26 |
| Finsko | 05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28 |
| Slovinsko | 14, 16, 22, 25, 31 |

Členský stát

Působnost v evropském programu výběrových šetření (NACE Rev. 2)

Belgie

08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35

Irsko

05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26

Kypr

10, 11, 20, 21, 26

Malta

12, 14, 26

Finsko

05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28

Slovinsko

14, 16, 22, 25, 31

340   DOVOZNÍ CENY

| Členský stát | Působnost v evropském programu výběrových šetření (CPA) |
| --- | --- |
| Belgie | 08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50 |
| Irsko | 10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50 |
| Kypr | 19.20 |
| Lucembursko | 26.20 |
| Malta | 12.00 |
| Rakousko | 16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11 |
| Portugalsko | 05.10, 06.10 |
| Finsko | 07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11 |
| Slovinsko | 24.10“ |

Členský stát

Působnost v evropském programu výběrových šetření (CPA)

Belgie

08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50

Irsko

10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50

Kypr

19.20

Lucembursko

26.20

Malta

12.00

Rakousko

16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11

Portugalsko

05.10, 06.10

Finsko

07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11

Slovinsko

24.10“

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1179/2008

ze dne 28. listopadu 2008,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením směrnice Rady 2008/55/ES o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z některých dávek, cel, daní a jiných opatření

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2008/55/ES ze dne 26. května 2008 o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z některých dávek, cel, daní a jiných opatření (1), a zejména na článek 22 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí pravidla pro některá ustanovení směrnice 2008/55/ES jsou stanovena ve směrnici Komise 2002/94/ES (2). Ze zkušeností však vyplývá, že vzhledem ke své právní povaze směrnice není nejúčinnějším právním nástrojem k tomu, aby bylo plně dosaženo jednotného postupu při vzájemné pomoci. Je proto vhodné uvedenou směrnici nahradit nařízením. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí pravidla pro některá ustanovení směrnice 2008/55/ES jsou stanovena ve směrnici Komise 2002/94/ES (2). Ze zkušeností však vyplývá, že vzhledem ke své právní povaze směrnice není nejúčinnějším právním nástrojem k tomu, aby bylo plně dosaženo jednotného postupu při vzájemné pomoci. Je proto vhodné uvedenou směrnici nahradit nařízením.

| (2) | S cílem usnadnit výměnu informací mezi příslušnými orgány členských států by měly být všechny žádosti o pomoc a veškeré doprovodné doklady a informace v co největší míře předávány elektronickými prostředky. |
| --- | --- |

(2)

S cílem usnadnit výměnu informací mezi příslušnými orgány členských států by měly být všechny žádosti o pomoc a veškeré doprovodné doklady a informace v co největší míře předávány elektronickými prostředky.

| (3) | K zajištění přenosu příslušných údajů a informací by mezi vnitrostátními orgány členských států měly být určeny vzory formulářů žádostí o vzájemnou pomoc. Strukturu a grafickou úpravu elektronických formulářů by mělo být možné aktualizovat, aniž by bylo nutné měnit jejich vzory, aby se formuláře mohly přizpůsobovat požadavkům a možnostem elektronického komunikačního systému za předpokladu, že žádosti obsahují požadované údaje a informace. |
| --- | --- |

(3)

K zajištění přenosu příslušných údajů a informací by mezi vnitrostátními orgány členských států měly být určeny vzory formulářů žádostí o vzájemnou pomoc. Strukturu a grafickou úpravu elektronických formulářů by mělo být možné aktualizovat, aniž by bylo nutné měnit jejich vzory, aby se formuláře mohly přizpůsobovat požadavkům a možnostem elektronického komunikačního systému za předpokladu, že žádosti obsahují požadované údaje a informace.

| (4) | Aby Komise mohla pravidelně hodnotit účinek a účinnost postupů stanovených směrnicí 2008/55/ES, je vhodné stanovit některé informace, které budou členské státy Komisi každoročně sdělovat. |
| --- | --- |

(4)

Aby Komise mohla pravidelně hodnotit účinek a účinnost postupů stanovených směrnicí 2008/55/ES, je vhodné stanovit některé informace, které budou členské státy Komisi každoročně sdělovat.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro spolupráci při vymáhání pohledávek, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro spolupráci při vymáhání pohledávek,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k čl. 4 odst. 2 a 4, čl. 5 odst. 2 a 3, článku 7, článku 8, článku 9, článku 11, čl. 12 odst. 1 a 2, článku 14, čl. 18 odst. 3 a článku 24 směrnice 2008/55/ES.

Rovněž stanoví prováděcí pravidla pro přepočet a převod vymožených částek a pro určení minimální výše pohledávky, pro kterou lze požádat o pomoc, jakož i pro způsoby přenosu sdělení mezi orgány.

Článek 2

Pro účely tohoto nařízení se

| 1) | přenosem „elektronickými prostředky“ rozumí přenos dat pomocí elektronického zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a přenosu po drátě, rádiového přenosu, nebo jinými optickými nebo elektromagnetickými technologiemi; |
| --- | --- |

1)

přenosem „elektronickými prostředky“ rozumí přenos dat pomocí elektronického zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a přenosu po drátě, rádiového přenosu, nebo jinými optickými nebo elektromagnetickými technologiemi;

| 2) | „sítí CCN/CSI“ rozumí společná platforma založená na společné komunikační síti (Common Communication Network – CCN) a společném systémovém rozhraní (Common System Interface – CSI), kterou vyvinulo Společenství k zajištění všech přenosů dat elektronickými prostředky mezi příslušnými orgány v oblasti daní a cel. |
| --- | --- |

2)

„sítí CCN/CSI“ rozumí společná platforma založená na společné komunikační síti (Common Communication Network – CCN) a společném systémovém rozhraní (Common System Interface – CSI), kterou vyvinulo Společenství k zajištění všech přenosů dat elektronickými prostředky mezi příslušnými orgány v oblasti daní a cel.

KAPITOLA II

ŽÁDOSTI O INFORMACE

Článek 3

Žádost o informace podle článku 4 směrnice 2008/55/ES sestává z údajů a informací obsažených ve vzoru formuláře uvedeném v příloze I tohoto nařízení.

Pokud byla obdobná žádost zaslána jinému orgánu, uvede dožadující orgán ve své žádosti o informace název tohoto orgánu.

Článek 4

Žádost o informace se může týkat těchto subjektů:

| 1) | dlužníka; |
| --- | --- |

1)

dlužníka;

| 2) | jakékoli jiné osoby, která podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém má sídlo dožadující orgán (dále jen „členský stát dožadujícího orgánu“), ručí za uspokojení pohledávky; |
| --- | --- |

2)

jakékoli jiné osoby, která podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém má sídlo dožadující orgán (dále jen „členský stát dožadujícího orgánu“), ručí za uspokojení pohledávky;

| 3) | jakékoli třetí osoby, která má v držbě majetkové hodnoty náležející jedné z osob uvedených v bodě 1 nebo 2. |
| --- | --- |

3)

jakékoli třetí osoby, která má v držbě majetkové hodnoty náležející jedné z osob uvedených v bodě 1 nebo 2.

Článek 5

1.   Dožádaný orgán co nejdříve potvrdí přijetí žádosti o informace, nejpozději však do sedmi dnů po jejím přijetí.

2.   Dožádaný orgán neprodleně po přijetí žádosti o informace vyzve dožadující orgán v případě potřeby o poskytnutí jakýchkoli doplňujících nezbytných informací. Dožadující orgán poskytne veškeré doplňující nezbytné informace, ke kterým má běžně přístup.

Článek 6

1.   Jakmile dožádaný orgán získá některou z požadovaných informací, předá ji dožadujícímu orgánu.

2.   Pokud nelze všechny nebo některé požadované informace opatřit ve lhůtě, která je přiměřená okolnostem jednotlivého případu, sdělí to dožádaný orgán s udáním důvodů dožadujícímu orgánu.

V každém případě, po uplynutí šesti měsíců ode dne, kdy bylo potvrzeno přijetí žádosti, sdělí dožádaný orgán dožadujícímu orgánu výsledek šetření, které provedl za účelem získání požadovaných informací.

Dožadující orgán může na základě informací, které obdržel od dožádaného orgánu, tento orgán požádat, aby pokračoval v šetření. Tato žádost musí být podána do dvou měsíců od obdržení sdělení o výsledku šetření provedeného dožádaným orgánem a dožádaný orgán ji vyřídí v souladu s ustanoveními, která platí pro původní žádost.

Článek 7

Rozhodne-li dožádaný orgán, že nevyhoví žádosti o informace, sdělí dožadujícímu orgánu důvody zamítnutí žádosti a uvede konkrétní ustanovení článku 4 směrnice 2008/55/ES, kterých se dovolává. Dožádaný orgán zašle toto sdělení, jakmile přijal své rozhodnutí, v každém případě však nejpozději do tří měsíců ode dne, kdy bylo potvrzeno přijetí žádosti.

Článek 8

Dožadující orgán může vzít žádost o informace, kterou zaslal dožádanému orgánu kdykoliv zpět. Rozhodnutí o zpětvzetí žádosti předá dožádanému orgánu.

KAPITOLA III

ŽÁDOSTI O DORUČENÍ

Článek 9

Žádost o doručení podle článku 5 směrnice 2008/55/ES sestává z údajů a informací obsažených ve vzoru formuláře uvedeném v příloze II tohoto nařízení.

K žádosti se připojí originál nebo ověřená kopie aktu nebo rozhodnutí, o jehož doručení je příslušný orgán žádán.

Článek 10

Žádost o doručení se může vztahovat na jakoukoli fyzickou nebo právnickou osobu, která musí být podle právních předpisů platných v členském státě dožadujícího orgánu vyrozuměna o jakémkoli aktu nebo rozhodnutí, které se takové osoby týká.

Pokud to není uvedeno v aktu nebo v rozhodnutí, jehož doručení se požaduje, uvede žádost o doručení právní předpisy platné v členském státě dožadujícího orgánu, které upravují postup pro napadení pohledávky nebo její vymáhání.

Článek 11

1.   Dožádaný orgán co nejdříve potvrdí přijetí žádosti o doručení, nejpozději však do sedmi dnů po jejím přijetí.

Ihned po přijetí žádosti přijme dožádaný orgán nezbytná opatření k provedení doručení v souladu s právními předpisy platnými v členském státě, ve kterém má sídlo.

V případě nutnosti, aniž by však bylo ohroženo dodržení lhůty pro doručení uvedené v žádosti o doručení, dožádaný orgán požádá dožadující orgán o poskytnutí doplňujících informací.

Dožadující orgán poskytne veškeré doplňující informace, ke kterým má běžně přístup.

2.   Jakmile došlo k doručení, informuje dožádaný orgán dožadující orgán o datu doručení tak, že potvrdí doručení ve formuláři žádosti, který se zpětně zašle dožadujícímu orgánu.

KAPITOLA IV

ŽÁDOSTI O VYMÁHÁNÍ POHLEDÁVKY NEBO O PŘEDBĚŽNÁ OPATŘENÍ

Článek 12

1.   Žádosti o vymáhání pohledávky nebo o předběžná opatření podle článků 6 a 13 směrnice 2008/55/ES sestávají z údajů a informací obsažených ve vzoru formuláře uvedeném v příloze III tohoto nařízení.

Takové žádosti obsahují prohlášení o tom, že podmínky stanovené ve směrnici 2008/55/ES pro zahájení řízení o vzájemné pomoci byly splněny.

2.   K žádosti o vymáhání pohledávky nebo o předběžná opatření se přikládá originál nebo ověřená kopie dokladu o vymahatelnosti. Pro několik pohledávek lze vystavit jediný doklad o vymahatelnosti, pokud se tyto pohledávky týkají jedné a téže osoby.

Pro účely článků 13 až 20 tohoto nařízení se všechny pohledávky, pro které byl vydán společný doklad o vymahatelnosti, považují za jedinou pohledávku.

Článek 13

Žádosti o vymáhání pohledávky nebo o předběžná opatření se mohou týkat kterékoli osoby uvedené v článku 4.

Článek 14

1.   Pokud se měna členského státu dožádaného orgánu liší od měny členského státu dožadujícího orgánu, vyjádří dožadující orgán částku vymáhané pohledávky v obou měnách.

2.   Jako směnný kurz pro účely odstavce 1 se použije poslední prodejní kurz zaznamenaný na nejreprezentativnějším devizovém trhu nebo trzích členského státu dožadujícího orgánu v den zaslání žádosti o vymáhání pohledávky.

Článek 15

1.   Dožádaný orgán co nejdříve, nejpozději však do sedmi dnů po přijetí žádosti o vymáhání pohledávky nebo o předběžná opatření

| a) | potvrdí přijetí žádosti; |
| --- | --- |

a)

potvrdí přijetí žádosti;

| b) | požádá dožadující orgán, aby doplnil žádost, pokud neobsahuje informace či jiné údaje uvedené v článku 7 směrnice 2008/55/ES. |
| --- | --- |

b)

požádá dožadující orgán, aby doplnil žádost, pokud neobsahuje informace či jiné údaje uvedené v článku 7 směrnice 2008/55/ES.

2.   Pokud dožádaný orgán neprovede požadované opatření v tříměsíční lhůtě uvedené v článku 8 směrnice 2008/55/ES, informuje co nejdříve, nejpozději však do sedmi dnů po uplynutí této lhůty, dožadující orgán o důvodech, pro které lhůtu nedodržel.

Článek 16

Nelze-li pohledávku zcela nebo zčásti vymoci ve lhůtě, která je přiměřená okolnostem jednotlivého případu, nebo nelze-li přijmout předběžné opatření, sdělí to dožádaný orgán s udáním důvodů dožadujícímu orgánu.

Nejpozději při uplynutí každé šestiměsíční lhůty po dni potvrzení přijetí žádosti sdělí dožádaný orgán dožadujícímu orgánu stav pokroku či výsledek řízení o vymáhání pohledávky nebo o přijetí předběžných opatření.

Dožadující orgán může na základě informací, které mu dožádaný orgán poskytne, dožádaný orgán požádat, aby znovu zahájil řízení o vymáhání pohledávky nebo k přijetí předběžných opatření. Tato žádost se podává do dvou měsíců od přijetí oznámení o výsledku uvedeného řízení a dožádaný orgán ji vyřídí v souladu s ustanoveními, která platí pro původní žádost.

Článek 17

1.   Dožadující orgán uvědomí dožádaný orgán o každé žalobě popírající pohledávku nebo doklad o vymahatelnosti, která je podána v členském státě dožadujícího orgánu neprodleně poté, co se o takové žalobě dozvěděl.

2.   Pokud právní a správní předpisy platné v členském státě dožádaného orgánu nepřipouští předběžná opatření nebo vymáhání pohledávky požadované podle čl. 12 odst. 2 druhého pododstavce směrnice 2008/55/ES, oznámí to dožádaný orgán dožadujícímu orgánu co nejdříve, nejpozději však do jednoho měsíce po přijetí sdělení uvedeného v odstavci 1.

3.   Dožádaný orgán uvědomí dožadující orgán o každé žalobě podané v členském státě dožádaného orgánu na úhradu vymožených částek nebo na náhradu týkající se vymáhání napadených pohledávek podle čl. 12 odst. 2 druhého pododstavce směrnice 2008/55/ES neprodleně poté, co se o takové žalobě dozvěděl.

Dožádaný orgán zapojí dožadující orgán v nejvyšší možné míře do řízení ohledně vyrovnání částky, která má být uhrazena, a dlužné náhrady. Na odůvodněnou žádost dožádaného orgánu převede dožadující orgán uhrazené částky a zaplacenou náhradu do dvou měsíců od přijetí této žádosti.

Článek 18

1.   Stane-li se žádost o vymáhání pohledávky nebo o předběžná opatření v důsledku splnění nebo zániku pohledávky nebo z jakéhokoliv jiného důvodu bezpředmětnou, sdělí to dožadující orgán neprodleně dožádanému orgánu, aby zastavil zahájené řízení.

2.   Změní-li se z nějakého důvodu výše pohledávky, která je předmětem žádosti o vymáhání pohledávky nebo o předběžné opatření, sdělí to dožadující orgán dožádanému orgánu a v případě potřeby vydá nový doklad o vymahatelnosti.

3.   Spočívá-li změna ve snížení výše pohledávky, pokračuje dožádaný orgán v zahájeném řízení o vymáhání pohledávky nebo k vydání předběžných opatření, avšak pouze ohledně částky, která dosud nebyla splacena.

Pokud v době, kdy se dožádaný orgán dozvěděl o snížení výše pohledávky, již vymohl částku převyšující částku dosud nesplacenou, ale dosud nedošlo k převodu podle článku 19, uhradí dožádaný orgán částku přeplatku oprávněné osobě.

4.   Spočívá-li změna ve zvýšení výše pohledávky, zašle dožadující orgán neprodleně dožádanému orgánu doplňující žádost o vymáhání pohledávky nebo o předběžná opatření.

Dožádaný orgán vyřídí tuto doplňující žádost pokud možno zároveň s původní žádostí dožadujícího orgánu. Není-li na základě stavu probíhajícího řízení společné vyřízení původní a doplňující žádosti možné, musí dožádaný orgán vyhovět doplňující žádosti jen tehdy, pokud se týká částky, která není nižší než částka uvedená v čl. 25 odst. 2.

5.   Při přepočtu změněné částky pohledávky na měnu členského státu dožádaného orgánu použije dožadující orgán směnný kurz, který byl použit v jeho původní žádosti.

Článek 19

Každá částka vymožená dožádaným orgánem, včetně případných úroků uvedených v čl. 9 odst. 2 směrnice 2008/55/ES, se převede dožadujícímu orgánu v měně členského státu dožádaného orgánu. Tento převod se uskuteční do jednoho měsíce ode dne, kdy byla pohledávka vymožena.

Příslušné orgány členského státu se mohou o převodu částek nedosahujících prahové hodnoty uvedené v čl. 25 odst. 2 tohoto nařízení dohodnout jinak.

Článek 20

Bez ohledu na částky vybrané dožádaným orgánem jako úroky uvedené v čl. 9 odst. 2 směrnice 2008/55/ES považuje se pohledávka za vymoženou ve výši částky vyjádřené v národní měně členského státu dožádaného orgánu na základě směnného kurzu uvedeného v čl. 14 odst. 2 tohoto nařízení.

KAPITOLA V

PŘENOS SDĚLOVÁNÍ

Článek 21

1.   Všechny žádosti o pomoc, doklady o vymahatelnosti a kopie těchto dokladů a veškeré další průvodní doklady, jakož i všechny informace sdělované v souvislosti s těmito žádostmi se, pokud je to možné, přenášejí elektronickými prostředky, a to prostřednictvím sítě CCN/CSI.

Tyto doklady přenášené elektronickými prostředky nebo jejich výtisky mají stejnou právní závaznost jako doklady doručené poštou.

2.   Pokud dožadující orgán zašle kopii dokladu o vymahatelnosti nebo jakéhokoli jiného dokladu, potvrdí shodnost této kopie s originálem tím, že na této kopii uvede v úředním jazyce nebo v některém z úředních jazyků členského státu, ve kterém má sídlo, slova „ověřená kopie“, jméno ověřujícího úředníka a datum tohoto ověření.

3.   Pokud se žádosti o vzájemnou pomoc přenášejí elektronickými prostředky, lze strukturu a grafickou úpravu vzorů uvedených v prvním odstavci článku 3, prvním odstavci článku 9 a v čl. 12 odst. 1 přizpůsobit požadavkům a možnostem elektronického komunikačního systému za předpokladu, že nedojde ke změně informací.

4.   Není-li přenos žádosti elektronickými prostředky možný, zasílá se žádost poštou. V tomto případě žádost podepíše úředník dožadujícího orgánu, který je k podání takové žádosti řádně zplnomocněn.

Článek 22

Každý členský stát určí ústřední orgán s hlavní odpovědností za komunikaci elektronickými prostředky s ostatními členskými státy. Tento orgán musí být připojen k síti CCN/CSI.

Pokud je v členském státě pro účely uplatňování tohoto nařízení jmenováno více orgánů, odpovídá ústřední orgán za zasílání veškerých sdělení elektronickými prostředky mezi těmito orgány a ústředními orgány členských států.

Článek 23

1.   Pokud příslušné orgány členských států ukládají informace v elektronických databázích a vyměňují si tyto informace elektronickými prostředky, přijmou veškerá opatření nezbytná k tomu, aby zajistily, že s jakýmikoli informacemi sdělenými jakoukoli formou podle tohoto nařízení se bude nakládat jako s důvěrnými.

Informace podléhají profesnímu tajemství a je jim poskytována ochrana, kterou podobným informacím poskytují vnitrostátní právní předpisy členského státu, který je obdržel.

2.   Informace uvedené v odstavci 1 mohou být poskytnuty pouze osobám a orgánům uvedeným v článku 16 směrnice 2008/55/ES.

Tyto informace lze použít v souvislosti se soudními nebo správními řízeními zahájenými k vymožení dávek, cel, daní a jiných opatření uvedených v článku 2 směrnice 2008/55/ES.

Osoby řádně zmocněné Bezpečnostním akreditačním úřadem Evropské komise mohou mít k těmto informacím přístup pouze v rozsahu nezbytném pro péči, údržbu a rozvoj sítě CCN/CSI.

3.   Pokud příslušné orgány členských států komunikují elektronickými prostředky, přijmou veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zajistily řádné schválení všech sdělení.

Článek 24

Informace a další sdělení dožádaného orgánu dožadujícímu orgánu se předávají v úředním jazyce nebo v jednom z úředních jazyků členského státu dožádaného orgánu nebo v jiném jazyce, na kterém se dožádaný a dožadující orgán dohodnou.

KAPITOLA VI

ZPŮSOBILOST A ODMÍTNUTÍ ŽÁDOSTÍ O POMOC

Článek 25

1.   Dožadující orgán může podat žádost o pomoc ohledně jedné nebo několika pohledávek, pokud jsou vymahatelné od jedné a téže osoby.

2.   Žádost o pomoc nelze podat, pokud celková částka příslušné pohledávky nebo pohledávek uvedených v článku 2 směrnice 2008/55/ES činí méně než 1 500 EUR.

Článek 26

Pokud se dožádaný orgán rozhodne podle čl. 14 prvního pododstavce směrnice 2008/55/ES odmítnout žádost o pomoc, sdělí dožadujícímu orgánu důvody odmítnutí. Dožádaný orgán zašle toto sdělení co nejdříve po přijetí svého rozhodnutí, v každém případě však nejpozději do tří měsíců od data přijetí žádosti o pomoc.

KAPITOLA VII

UJEDNÁNÍ O ÚHRADĚ

Článek 27

Každý členský stát jmenuje alespoň jednoho řádně zplnomocněného úředníka, který bude schvalovat ujednání o úhradě podle čl. 18 odst. 3 směrnice 2008/55/ES.

Článek 28

1.   Pokud se dožádaný orgán rozhodne požádat o ujednání o úhradě, sdělí dožadujícímu orgánu důvody, pro které se domnívá, že vymáhání pohledávky představuje zvláštní problém, způsobuje velmi vysoké náklady nebo se týká boje proti organizovanému zločinu.

Dožádaný orgán přiloží podrobný odhad nákladů, pro které požaduje úhradu od dožadujícího orgánu.

2.   Dožadující orgán co nejrychleji, nejpozději však do sedmi dnů po jejím obdržení, potvrdí přijetí žádosti o ujednání o úhradě.

Do dvou měsíců po dni potvrzení přijetí uvedené žádosti sdělí dožadující orgán dožádanému orgánu, zda a v jakém rozsahu souhlasí s navrhovanými ujednáními o úhradě.

3.   Pokud dožadující a dožádaný orgán nedosáhnou dohody o ujednáních o úhradě, pokračuje dožádaný orgán v postupu vymáhání pohledávky obvyklým způsobem.

KAPITOLA VIII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 29

Každý členský stát informuje Komisi do 15. března každého roku, pokud možno elektronickými prostředky, o využití postupů stanovených ve směrnici 2008/55/ES a o výsledcích dosažených v předchozím kalendářním roce.

Sdělení uvedených informací sestává z prvků obsažených ve vzoru formuláře uvedeném v příloze IV tohoto nařízení.

Sdělení jakýchkoli doplňujících informací týkajících se druhu pohledávek, u nichž se požadovala nebo poskytla pomoc, sestává z prvků obsažených ve vzoru formuláře uvedeném v příloze V tohoto nařízení.

Článek 30

Každý členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi o názvu a adrese příslušných orgánů pro účely použití tohoto nařízení, jakož i o jménu a adrese úředníků řádně zplnomocněných ke schválení ujednání podle čl. 18 odst. 3 směrnice 2008/55/ES.

Článek 31

Směrnice 2002/94/ES se zrušuje.

Odkazy na uvedenou směrnici se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 32

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

László KOVÁCS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 150, 10.6.2008, s. 28.

1

(2)  Úř. věst. L 337, 13.12.2002, s. 41.

2

---

PŘÍLOHA I

Image

Image

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA III

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA IV

Image

---

PŘÍLOHA V

Image

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/44

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1180/2008

ze dne 28. listopadu 2008,

kterým se zavádí systém sdělování informací pro některé dodávky hovězího, telecího a vepřového masa na území Ruské federace

(kodifikované znění)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na článek 170 a článek 192 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 2584/2000 ze dne 24. listopadu 2000, kterým se zavádí systém sdělování informací pro některé dodávky hovězího, telecího a vepřového masa na území Ruské federace (2) bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 2584/2000 ze dne 24. listopadu 2000, kterým se zavádí systém sdělování informací pro některé dodávky hovězího, telecího a vepřového masa na území Ruské federace (2) bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.

| (2) | Článek 2 Protokolu č. 2 o vzájemné správní pomoci pro správné použití celních předpisů přiloženého k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé (4) stanoví, že smluvní strany si vzájemně poskytnou pomoc s cílem zajistit správné používání celních předpisů, a to zejména pomocí zabraňování, odhalování a vyšetřování porušení těchto předpisů. Pro provádění této správní pomoci Komise zastoupená Evropským úřadem pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) a ruské úřady uzavřely ujednání, kterým se zavádí postup pro sdělování informací o pohybu zboží mezi Společenstvím a Ruskou federací. |
| --- | --- |

(2)

Článek 2 Protokolu č. 2 o vzájemné správní pomoci pro správné použití celních předpisů přiloženého k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé (4) stanoví, že smluvní strany si vzájemně poskytnou pomoc s cílem zajistit správné používání celních předpisů, a to zejména pomocí zabraňování, odhalování a vyšetřování porušení těchto předpisů. Pro provádění této správní pomoci Komise zastoupená Evropským úřadem pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) a ruské úřady uzavřely ujednání, kterým se zavádí postup pro sdělování informací o pohybu zboží mezi Společenstvím a Ruskou federací.

| (3) | V rámci této správní pomoci je vhodné, zejména pokud jde přepravu produktů z hovězího, telecího a vepřového masa do Ruské federace, stanovit jednak informace, které musí hospodářské subjekty předat příslušným orgánům členských států, a jednak systém sdělování těchto informací mezi příslušnými orgány členských států, úřadem OLAF a ruskými orgány. |
| --- | --- |

(3)

V rámci této správní pomoci je vhodné, zejména pokud jde přepravu produktů z hovězího, telecího a vepřového masa do Ruské federace, stanovit jednak informace, které musí hospodářské subjekty předat příslušným orgánům členských států, a jednak systém sdělování těchto informací mezi příslušnými orgány členských států, úřadem OLAF a ruskými orgány.

| (4) | Tyto informace a zavedený systém sdělování by měly umožnit sledovat vývozy příslušných produktů do Ruské federace a v případě potřeby odhalit případy, v nichž náhrada nemá být vyplacena a musí být vybrána zpět. |
| --- | --- |

(4)

Tyto informace a zavedený systém sdělování by měly umožnit sledovat vývozy příslušných produktů do Ruské federace a v případě potřeby odhalit případy, v nichž náhrada nemá být vyplacena a musí být vybrána zpět.

| (5) | Použití ustanovení tohoto nařízení se po dostatečně dlouhé době vyhodnotí. Přezkum provedený na tomto základě může případně vést k jeho rozšíření na vývozy jiných produktů a může také znamenat finanční důsledky v případě dodržování nebo nedodržování stanovených povinností. |
| --- | --- |

(5)

Použití ustanovení tohoto nařízení se po dostatečně dlouhé době vyhodnotí. Přezkum provedený na tomto základě může případně vést k jeho rozšíření na vývozy jiných produktů a může také znamenat finanční důsledky v případě dodržování nebo nedodržování stanovených povinností.

| (6) | Ustanovení čl. 16 odst. 4 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (5), stanoví, že Komise může v určitých zvláštních případech nařídit podání důkazu o dovozu ve formě určitých dokladů nebo jakýmkoli jiným způsobem. U vývozu stanoveného v tomto nařízení je tedy třeba informace od ruských orgánů považovat za nový zdroj důkazů doplňující stávající zdroje důkazů. |
| --- | --- |

(6)

Ustanovení čl. 16 odst. 4 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (5), stanoví, že Komise může v určitých zvláštních případech nařídit podání důkazu o dovozu ve formě určitých dokladů nebo jakýmkoli jiným způsobem. U vývozu stanoveného v tomto nařízení je tedy třeba informace od ruských orgánů považovat za nový zdroj důkazů doplňující stávající zdroje důkazů.

| (7) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Toto nařízení se vztahuje na dodávky produktů z hovězího, telecího a vepřového masa kódů KN 0201, 0202 a 0203, které povedou na území Ruské federace („Ruska“) a u kterých je k vývoznímu prohlášení přiložena žádost o vývozní náhradu.

Toto nařízení se nevztahuje na dodávky uvedené v prvním pododstavci pro množství menší než 3 000 kilogramů.

Článek 2

Vývozci, kteří si přejí využít ustanovení čl. 4 odst. 2, předají do deseti pracovních dnů ode dne vyložení produktů v Rusku ústřednímu orgánu určenému každým vyvážejícím členským státem pro každé vývozní prohlášení tyto informace:

| a) | číslo vývozního prohlášení, vývozní celní úřad a datum, ve kterém byly splněny vývozní celní formality; |
| --- | --- |

a)

číslo vývozního prohlášení, vývozní celní úřad a datum, ve kterém byly splněny vývozní celní formality;

| b) | popis zboží s uvedením osmimístného kódu produktu podle kombinované nomenklatury; |
| --- | --- |

b)

popis zboží s uvedením osmimístného kódu produktu podle kombinované nomenklatury;

| c) | čistou hmotnost v kilogramech; |
| --- | --- |

c)

čistou hmotnost v kilogramech;

| d) | číslo karnetu TIR nebo referenční číslo ruského dokladu mezinárodního tranzitu DKD nebo číslo prohlášení TD1/IM40 o propuštění zboží do volného oběhu k použití v Rusku; |
| --- | --- |

d)

číslo karnetu TIR nebo referenční číslo ruského dokladu mezinárodního tranzitu DKD nebo číslo prohlášení TD1/IM40 o propuštění zboží do volného oběhu k použití v Rusku;

| e) | případné číslo kontejneru; |
| --- | --- |

e)

případné číslo kontejneru;

| f) | identifikační číslo a/nebo název dopravního prostředku v době vstupu zásilky do Ruska; |
| --- | --- |

f)

identifikační číslo a/nebo název dopravního prostředku v době vstupu zásilky do Ruska;

| g) | číslo licence skladu pod celní kontrolou, do kterého byl produkt v Rusku dodán; |
| --- | --- |

g)

číslo licence skladu pod celní kontrolou, do kterého byl produkt v Rusku dodán;

| h) | datum dodání produktu do skladu pod celní kontrolou v Rusku. |
| --- | --- |

h)

datum dodání produktu do skladu pod celní kontrolou v Rusku.

Článek 3

1.   Příslušný ústřední subjekt členského státu uvedený v článku 2 předá informace získané elektronickou poštou úřadu OLAF do dvou pracovních dní od data jejich obdržení.

2.   Informace uvedené v článku 2 a identifikační číslo každého vývozu předá úřad OLAF po jejich obdržení ruským celním úřadům.

3.   OLAF informuje ústřední subjekt příslušného členského státu o odpovědi ruských celních úřadů do dvou pracovních dní od data jejího obdržení nebo v případě neobdržení odpovědi od uvedených úřadů do dvou pracovních dní od data ukončení třítýdenního období stanoveného jako lhůta pro odpověď ruských úřadů v rámci správního ujednání, které s nimi bylo uzavřeno.

Článek 4

1.   Informace podle článků 1 a 2 nepředstavují dodatečné požadavky k informacím stanoveným pro poskytování vývozních náhrad v příslušných odvětvích.

2.   Je-li odpověď ruských orgánů podle čl. 3 odst. 3 pozitivní, považuje se za důkaz o splnění celních formalit při dovozu v souladu s čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 800/1999.

Článek 5

Nařízení (ES) č. 2584/2000 se zrušuje.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.

Článek 6

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

Jacques BARROT

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 298, 25.11.2000, s. 16.

2

(3)  Viz příloha I.

3

(4)  Úř. věst. L 327, 28.11.1997, s. 48.

4

(5)  Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11.

5

---

PŘÍLOHA I

Zrušené nařízení a jeho následná změna

| Nařízení Komise (ES) č. 2584/2000 | (Úř. věst. L 298, 25.11.2000, s. 16) |
| --- | --- |
| Nařízení (ES) č. 44/2003 | (Úř. věst. L 7, 11.1.2003, s. 58) |

Nařízení Komise (ES) č. 2584/2000

(Úř. věst. L 298, 25.11.2000, s. 16)

Nařízení (ES) č. 44/2003

(Úř. věst. L 7, 11.1.2003, s. 58)

---

PŘÍLOHA II

Srovnávací tabulka

| Nařízení (ES) č. 2584/2000 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Články 1 až 4 | Články 1 až 4 |
| — | Článek 5 |
| Čl. 5 odst. 1 | Článek 6 |
| Čl. 5 odst. 2 | — |
| — | Příloha I |
| — | Příloha II |

Nařízení (ES) č. 2584/2000

Toto nařízení

Články 1 až 4

Články 1 až 4

—

Článek 5

Čl. 5 odst. 1

Článek 6

Čl. 5 odst. 2

—

—

Příloha I

—

Příloha II

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/47

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1181/2008

ze dne 28. listopadu 2008,

kterým se mění nařízení (ES) č. 616/2007 o otevření a správě celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 144 odst. 1 a článek 148 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Rady č. 2007/360/ES ze dne 29. května 2007 o uzavření dohod ve formě dohodnutého zápisu mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou a mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím na základě článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (GATT 1994) (2) o změně koncesí u drůbežího masa, a zejména na článek 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 616/2007 (3) musí být při podání žádosti o licenci složena jistota ve výši 50 EUR za 100 kilogramů. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 616/2007 (3) musí být při podání žádosti o licenci složena jistota ve výši 50 EUR za 100 kilogramů.

| (2) | Vzhledem k novým podmínkám, které se vztahují na dovoz produktů pocházejících z Brazílie, je třeba způsobem, který by zaručil hospodářským subjektům uspokojující přístup k uvedeným kvótám, stanovit pro licence jistotu ve vhodné výši k zajištění odpovídající správy celních kvót. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k novým podmínkám, které se vztahují na dovoz produktů pocházejících z Brazílie, je třeba způsobem, který by zaručil hospodářským subjektům uspokojující přístup k uvedeným kvótám, stanovit pro licence jistotu ve vhodné výši k zajištění odpovídající správy celních kvót.

| (3) | Vzhledem k poklesu jistoty a v zájmu zajištění odpovídající správy je třeba zvýšit maximální množství, které je každý hospodářský subjekt oprávněn požadovat pro kvóty skupiny 1. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k poklesu jistoty a v zájmu zajištění odpovídající správy je třeba zvýšit maximální množství, které je každý hospodářský subjekt oprávněn požadovat pro kvóty skupiny 1.

| (4) | Nařízení (ES) č. 616/2007 by tedy mělo být změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 616/2007 by tedy mělo být změněno.

| (5) | Vzhledem ke skutečnosti, že období podávání žádostí na následující podobdobí začíná dne 1. prosince 2008, je nezbytné, aby se toto nařízení použilo od stejného dne. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem ke skutečnosti, že období podávání žádostí na následující podobdobí začíná dne 1. prosince 2008, je nezbytné, aby se toto nařízení použilo od stejného dne.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 4 nařízení (ES) č. 616/2007 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.   Žádost o licenci se musí týkat alespoň 100 tun a maximálně 10 % množství, které je k dispozici pro danou kvótu v daném období nebo podobdobí. Pro skupiny 2 a 3 se však žádost o licenci smí týkat maximálně 5 % množství, které je k dispozici pro danou kvótu v daném podobdobí.

Pro skupiny 3, 6 a 8 je minimální množství, jehož se žádost o licenci musí týkat, sníženo na 10 tun.“

Článek 2

V článku 5 nařízení (ES) č. 616/2007 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Při podání žádosti o licenci musí být složena jistota ve výši 50 EUR za 100 kilogramů.

Pro žádosti týkající se skupin 1, 4 a 7 však výše jistoty činí 10 EUR za 100 kilogramů“.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. prosince 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 138, 30.5.2007, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. L 142, 5.6.2007, s. 5.

3

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/49

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1182/2008

ze dne 28. listopadu 2008,

kterým se na rok 2009 stanoví výše podpory stanovené předem soukromého skladování másla

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 43 písm. a) a d) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V článku 28 nařízení (ES) č. 1234/2007 je stanovena podpora soukromého skladování másla. |
| --- | --- |

(1)

V článku 28 nařízení (ES) č. 1234/2007 je stanovena podpora soukromého skladování másla.

| (2) | Vývoj cen a zásob másla ukazuje na nerovnováhu na trhu, které lze zabránit nebo kterou lze omezit sezónním skladováním. S ohledem na současnou situaci na trhu je vhodné poskytovat podporu soukromému skladování másla od 1. ledna 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vývoj cen a zásob másla ukazuje na nerovnováhu na trhu, které lze zabránit nebo kterou lze omezit sezónním skladováním. S ohledem na současnou situaci na trhu je vhodné poskytovat podporu soukromému skladování másla od 1. ledna 2009.

| (3) | Nařízením Komise (ES) č. 826/2008 ze dne 20. srpna 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro poskytování podpory soukromého skladování některých zemědělských produktů (2), se stanovila společná pravidla pro provádění režimu podpory soukromého skladování. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením Komise (ES) č. 826/2008 ze dne 20. srpna 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro poskytování podpory soukromého skladování některých zemědělských produktů (2), se stanovila společná pravidla pro provádění režimu podpory soukromého skladování.

| (4) | Podle článku 6 nařízení (ES) č. 826/2008 se podpora stanovená předem poskytuje v souladu s prováděcími pravidly a podmínkami uvedenými v kapitole III daného nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Podle článku 6 nařízení (ES) č. 826/2008 se podpora stanovená předem poskytuje v souladu s prováděcími pravidly a podmínkami uvedenými v kapitole III daného nařízení.

| (5) | Pro usnadnění provádění tohoto opatření a se zřetelem ke stávající praxi členských států by se proto čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 826/2008 měl vztahovat pouze na produkty, které již byly zcela uskladněny. Proto by měla být od uvedeného článku stanovena odchylka. |
| --- | --- |

(5)

Pro usnadnění provádění tohoto opatření a se zřetelem ke stávající praxi členských států by se proto čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 826/2008 měl vztahovat pouze na produkty, které již byly zcela uskladněny. Proto by měla být od uvedeného článku stanovena odchylka.

| (6) | V souladu s článkem 29 nařízení (ES) č. 1234/2007 se výše podpory stanoví na základě nákladů na skladování a předpokládaného vývoje cen čerstvého másla a skladovaného másla. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s článkem 29 nařízení (ES) č. 1234/2007 se výše podpory stanoví na základě nákladů na skladování a předpokládaného vývoje cen čerstvého másla a skladovaného másla.

| (7) | Je vhodné stanovit podporu na výdaje na uskladnění a vyskladnění daných produktů a na náklady na den na skladování v chladu a na financování skladování. |
| --- | --- |

(7)

Je vhodné stanovit podporu na výdaje na uskladnění a vyskladnění daných produktů a na náklady na den na skladování v chladu a na financování skladování.

| (8) | Z důvodu správní efektivnosti a zjednodušení není nutné, aby byl splněn požadavek sdělit po uzavření smlouvy informace uvedené v čl. 20 prvním odstavci písm. a) nařízení (ES) č. 826/2008, pokud tytéž informace o skladování obsahuje již žádost o podporu. |
| --- | --- |

(8)

Z důvodu správní efektivnosti a zjednodušení není nutné, aby byl splněn požadavek sdělit po uzavření smlouvy informace uvedené v čl. 20 prvním odstavci písm. a) nařízení (ES) č. 826/2008, pokud tytéž informace o skladování obsahuje již žádost o podporu.

| (9) | Z důvodu zjednodušení a logistické účinnosti není třeba uvádět číslo smlouvy u každé skladované jednotky, pokud je číslo smlouvy uvedeno v evidenci skladu. |
| --- | --- |

(9)

Z důvodu zjednodušení a logistické účinnosti není třeba uvádět číslo smlouvy u každé skladované jednotky, pokud je číslo smlouvy uvedeno v evidenci skladu.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Toto nařízení stanoví podporu soukromého skladování na solené a nesolené máslo podle čl. 28 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 na smlouvy uzavřené v roce 2009.

Článek 2

1.   Pokud toto nařízení nestanoví jinak, použije se nařízení (ES) č. 826/2008.

2.   Odchylně od čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 826/2008 se žádosti vztahují pouze na produkty, které již byly zcela uskladněny.

Článek 3

Měrnou jednotkou množství uvedenou v čl. 16 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 826/2008 je „skladovaná partie“, která odpovídá množství produktu, na které se vztahuje toto nařízení, váží nejméně jednu tunu, je jednotného složení a jakosti a je vyrobená v jednom závodě a uskladněná v jednom skladě ve stejný den.

Článek 4

1.   Podpora na produkty uvedené v článku 1 činí:

| — | 15,62 EUR na uskladněnou tunu na pevné náklady na skladování, |
| --- | --- |

—

15,62 EUR na uskladněnou tunu na pevné náklady na skladování,

| — | 0,44 EUR na uskladněnou tunu na smluvní skladování. |
| --- | --- |

—

0,44 EUR na uskladněnou tunu na smluvní skladování.

2.   Smluvní skladování začíná mezi 1. lednem a 15. srpnem 2009. Vyskladňuje se pouze od 16. srpna 2009. Smluvní skladování končí dnem, který předchází vyskladnění nebo nejpozději posledním dnem února roku, který následuje po uskladnění.

3.   Podpora se poskytuje pouze tehdy, činí-li smluvní doba skladování 90 až 227 dní.

Článek 5

Členské státy oznámí Komisi vždy v úterý ve 12:00 (bruselského času) množství, na které byly uzavřeny smlouvy podle čl. 35 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 826/2008, a množství produktů, na které byly podány žádosti o uzavření smluv.

Článek 6

1.   Ustanovení čl. 20 prvního odstavce písm. a) nařízení (ES) č. 826/2008 se nepoužijí.

2.   Členské státy nemusí splňovat požadavky uvedené v čl. 22 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 826/2008 na označení skladovaných produktů číslem smlouvy, pokud se osoba odpovědná za sklad zaváže, že uvede číslo smlouvy do evidence podle přílohy I bodu III uvedeného nařízení.

Článek 7

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se na žádosti o podporu podané od 1. ledna 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 223, 21.8.2008, s. 3.

2

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/51

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1183/2008

ze dne 28. listopadu 2008,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1019/2002 o obchodních normách pro olivový olej

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 113 odst. 1 písm. a) a čl. 121 písm. h) uvedeného nařízení ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1019/2002 (2) stanoví pravidla uvádění některých nepovinných údajů u olivových olejů. V souladu s čl. 5 písm. c) nařízení (ES) č. 1019/2002 se údaje o organoleptických vlastnostech panenských olivových olejů mohou uvádět na označení, pouze jsou-li založeny na výsledcích metod analýzy uvedených v nařízení Komise (EHS) č. 2568/91 ze dne 11. července 1991 o charakteristikách olivového oleje a olivového oleje z pokrutin a o příslušných metodách analýzy (3). V souladu s čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 1019/2002 se toto ustanovení musí používat od 30. listopadu 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1019/2002 (2) stanoví pravidla uvádění některých nepovinných údajů u olivových olejů. V souladu s čl. 5 písm. c) nařízení (ES) č. 1019/2002 se údaje o organoleptických vlastnostech panenských olivových olejů mohou uvádět na označení, pouze jsou-li založeny na výsledcích metod analýzy uvedených v nařízení Komise (EHS) č. 2568/91 ze dne 11. července 1991 o charakteristikách olivového oleje a olivového oleje z pokrutin a o příslušných metodách analýzy (3). V souladu s čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 1019/2002 se toto ustanovení musí používat od 30. listopadu 2008.

| (2) | Práce zahájená Mezinárodní radou pro olivový olej (COI) v oblasti výzkumu nových metod pro organoleptické hodnocení, které pomohou rozšířit škálu kladných znaků panenských olivových olejů, byla ukončena v listopadu 2007. Přizpůsobení právních předpisů Společenství metodě revidované radou COI znamená, že je třeba změnit čl. 5 písm. c) nařízení (ES) č. 1019/2002. Toto přizpůsobení je součástí změny několika pravidel o označování olivového oleje, která má vstoupit v platnost dne 1. července 2009. Zejména s ohledem na hospodářské subjekty, které musí přizpůsobit označování svých produktů, by nebylo vhodné používat stávající ustanovení čl. 5 písm. c) pouze v období od 30. listopadu 2008 do 30. června 2009. |
| --- | --- |

(2)

Práce zahájená Mezinárodní radou pro olivový olej (COI) v oblasti výzkumu nových metod pro organoleptické hodnocení, které pomohou rozšířit škálu kladných znaků panenských olivových olejů, byla ukončena v listopadu 2007. Přizpůsobení právních předpisů Společenství metodě revidované radou COI znamená, že je třeba změnit čl. 5 písm. c) nařízení (ES) č. 1019/2002. Toto přizpůsobení je součástí změny několika pravidel o označování olivového oleje, která má vstoupit v platnost dne 1. července 2009. Zejména s ohledem na hospodářské subjekty, které musí přizpůsobit označování svých produktů, by nebylo vhodné používat stávající ustanovení čl. 5 písm. c) pouze v období od 30. listopadu 2008 do 30. června 2009.

| (3) | Je tedy vhodné posunout datum použitelnosti čl. 5 písm. c) nařízení (ES) č. 1019/2002 na 1. červenec 2009. |
| --- | --- |

(3)

Je tedy vhodné posunout datum použitelnosti čl. 5 písm. c) nařízení (ES) č. 1019/2002 na 1. červenec 2009.

| (4) | Nařízení (ES) č. 1019/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 1019/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 1019/2002 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Ustanovení čl. 5 písm. c) se použije ode dne 1. července 2009.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 30. listopadu 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 155, 14.6.2002, s. 27.

2

(3)  Úř. věst. L 248, 5.9.1991, s. 1.

3

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/52

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1184/2008

ze dne 28. listopadu 2008,

kterým se stanoví zákaz rybolovu sledě obecného ve vodách ES a v mezinárodních vodách oblastí Vb a VIb a VIaN plavidly plujícími pod vlajkou Francie

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 40/2008 ze dne 16. ledna 2008, kterým se na rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty pro rok 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 40/2008 ze dne 16. ledna 2008, kterým se na rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty pro rok 2008.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, byla úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpána kvóta přidělená na rok 2008. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, byla úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpána kvóta přidělená na rok 2008.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2008 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 62/T&Q |
| --- | --- |
| Členský stát | FRA |
| Populace | HER/5B6ANB. |
| Druh | Sleď obecný (Clupea harengus) |
| Oblast | Vody ES a mezinárodní vody oblastí Vb a VIb a VIaN |
| Datum | 8.10.2008 |

č.

62/T&Q

Členský stát

FRA

Populace

HER/5B6ANB.

Druh

Sleď obecný (Clupea harengus)

Oblast

Vody ES a mezinárodní vody oblastí Vb a VIb a VIaN

Datum

8.10.2008

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/54

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1185/2008

ze dne 28. listopadu 2008,

kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly velké v Černém moři plavidly plujícími pod vlajkou Bulharska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 1579/2007 ze dne 20. prosince 2007, kterým se pro rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Černém moři (3), určuje kvóty pro rok 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 1579/2007 ze dne 20. prosince 2007, kterým se pro rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Černém moři (3), určuje kvóty pro rok 2008.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2008. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2008.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2008 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 346, 29.12.2007, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 01/MED |
| --- | --- |
| Členský stát | BGR |
| Populace | TUR/F3742C |
| Druh | Pakambala velká (Psetta maxima) |
| Oblast | Černé moře |
| Datum | 15.9.2008 |

č.

01/MED

Členský stát

BGR

Populace

TUR/F3742C

Druh

Pakambala velká (Psetta maxima)

Oblast

Černé moře

Datum

15.9.2008

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/56

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1186/2008

ze dne 28. listopadu 2008,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. prosince 2008

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [vysoce jakostní pšenice obecná], 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [vysoce jakostní pšenice obecná], 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku.

| (2) | Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.

| (3) | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 4 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 4 uvedeného nařízení.

| (4) | Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 1. prosince 2008 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost. |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 1. prosince 2008 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost.

| (5) | Nicméně v souladu s nařízením Komise (ES) č. 608/2008 ze dne 26. června 2008 o dočasném pozastavení dovozních cel na některé obiloviny pro hospodářský rok 2008/2009 (3), se platnost některých cel stanovených tímto nařízením pozastavuje, |
| --- | --- |

(5)

Nicméně v souladu s nařízením Komise (ES) č. 608/2008 ze dne 26. června 2008 o dočasném pozastavení dovozních cel na některé obiloviny pro hospodářský rok 2008/2009 (3), se platnost některých cel stanovených tímto nařízením pozastavuje,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Počínaje dnem 1. prosince 2008 jsou dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  Úř. věst. L 166, 27.6.2008, s. 19.

3

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 1. prosince 2008

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 |
| střední jakosti | 0,00 |
| nízké jakosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 |
| 1002 00 00 | ŽITO | 23,12 |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 21,34 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 23,12 |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00

střední jakosti

0,00

nízké jakosti

0,00

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00

1002 00 00

ŽITO

23,12

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

21,34

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (2)

21,34

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

23,12

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

14.11.2008-27.11.2008

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) | Ječmen |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotace | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 125,25 |
| Prémie – Záliv | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Ječmen

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotace

190,56

112,79

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

241,10

231,10

211,10

125,25

Prémie – Záliv

—

12,34

—

—

—

—

Prémie – Velká jezera

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 11,99 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 10,09 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

11,99 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

10,09 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

---

SMĚRNICE

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/59

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2008/96/ES

ze dne 19. listopadu 2008

o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 71 odst. 1 písm. c) této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Transevropská silniční síť definovaná v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (3) má nesmírný význam pro podporu evropské integrace a soudržnosti, jakož i pro zajištění vysoké úrovně blahobytu. Zejména by měla být zaručena vysoká úroveň bezpečnosti. |
| --- | --- |

(1)

Transevropská silniční síť definovaná v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (3) má nesmírný význam pro podporu evropské integrace a soudržnosti, jakož i pro zajištění vysoké úrovně blahobytu. Zejména by měla být zaručena vysoká úroveň bezpečnosti.

| (2) | V bílé knize ze dne 12. září 2001 nazvané „Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout“ vyjádřila Komise potřebu provést hodnocení dopadů na bezpečnost a audity bezpečnosti silničního provozu za účelem určení a správy silničních úseků s častým výskytem nehod ve Společenství. Komise si v tomto dokumentu rovněž vytyčila cíl snížit v období 2001 až 2010 počet úmrtí na silnicích v Evropské unii na polovinu. |
| --- | --- |

(2)

V bílé knize ze dne 12. září 2001 nazvané „Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout“ vyjádřila Komise potřebu provést hodnocení dopadů na bezpečnost a audity bezpečnosti silničního provozu za účelem určení a správy silničních úseků s častým výskytem nehod ve Společenství. Komise si v tomto dokumentu rovněž vytyčila cíl snížit v období 2001 až 2010 počet úmrtí na silnicích v Evropské unii na polovinu.

| (3) | Ve svém sdělení ze dne 2. června 2003„Evropský akční program pro bezpečnost silničního provozu – snížení počtu obětí silničních nehod v Evropské unii na polovinu do roku 2010: společná odpovědnost“, označila Komise silniční infrastrukturu za třetí pilíř politiky bezpečnosti silničního provozu, což by mělo významně přispět k dosažení cíle Společenství v oblasti snížení počtu nehod. |
| --- | --- |

(3)

Ve svém sdělení ze dne 2. června 2003„Evropský akční program pro bezpečnost silničního provozu – snížení počtu obětí silničních nehod v Evropské unii na polovinu do roku 2010: společná odpovědnost“, označila Komise silniční infrastrukturu za třetí pilíř politiky bezpečnosti silničního provozu, což by mělo významně přispět k dosažení cíle Společenství v oblasti snížení počtu nehod.

| (4) | V posledních letech bylo dosaženo významného pokroku v oblasti projektování vozidel (bezpečnostní opatření a rozvoj a uplatňování nových technologií), který pomohl snížit počet osob usmrcených nebo zraněných při dopravních nehodách. Pokud se má dosáhnout cíle stanoveného pro rok 2010, musí být přijata opatření i v jiných oblastech. Řízení bezpečnosti silniční infrastruktury nabízí velký prostor pro zlepšení, kterého je zapotřebí využít. |
| --- | --- |

(4)

V posledních letech bylo dosaženo významného pokroku v oblasti projektování vozidel (bezpečnostní opatření a rozvoj a uplatňování nových technologií), který pomohl snížit počet osob usmrcených nebo zraněných při dopravních nehodách. Pokud se má dosáhnout cíle stanoveného pro rok 2010, musí být přijata opatření i v jiných oblastech. Řízení bezpečnosti silniční infrastruktury nabízí velký prostor pro zlepšení, kterého je zapotřebí využít.

| (5) | Zavedení vhodných postupů je pro zdokonalení bezpečnosti silniční infrastruktury v rámci transevropské silniční sítě zásadním nástrojem. Hodnocení dopadů na bezpečnost silničního provozu by mělo na strategické úrovni prokázat dopady různých alternativ projektu infrastruktury na bezpečnost silničního provozu a mělo by hrát důležitou úlohu při výběru tras. Výsledky posouzení dopadů na bezpečnost silničního provozu mohou být uvedeny v několika dokumentech. Audity bezpečnosti silničního provozu by navíc měly podrobně určit nebezpečné prvky projektu silniční infrastruktury. V těchto dvou oblastech má proto smysl rozvíjet postupy s cílem zvýšit bezpečnost silniční infrastruktury transevropské silniční sítě a zároveň vyloučit silniční tunely, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/54/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské silniční sítě (4). |
| --- | --- |

(5)

Zavedení vhodných postupů je pro zdokonalení bezpečnosti silniční infrastruktury v rámci transevropské silniční sítě zásadním nástrojem. Hodnocení dopadů na bezpečnost silničního provozu by mělo na strategické úrovni prokázat dopady různých alternativ projektu infrastruktury na bezpečnost silničního provozu a mělo by hrát důležitou úlohu při výběru tras. Výsledky posouzení dopadů na bezpečnost silničního provozu mohou být uvedeny v několika dokumentech. Audity bezpečnosti silničního provozu by navíc měly podrobně určit nebezpečné prvky projektu silniční infrastruktury. V těchto dvou oblastech má proto smysl rozvíjet postupy s cílem zvýšit bezpečnost silniční infrastruktury transevropské silniční sítě a zároveň vyloučit silniční tunely, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/54/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské silniční sítě (4).

| (6) | Některé členské státy již mají dobře fungující systémy řízení bezpečnosti silniční infrastruktury. Těmto zemím by mělo být povoleno pokračovat v jejich stávajících metodách, pokud jsou v souladu s cíly této směrnice. |
| --- | --- |

(6)

Některé členské státy již mají dobře fungující systémy řízení bezpečnosti silniční infrastruktury. Těmto zemím by mělo být povoleno pokračovat v jejich stávajících metodách, pokud jsou v souladu s cíly této směrnice.

| (7) | Ke zlepšení bezpečnosti na silnicích v Evropské unii je nezbytný výzkum. Vývoj a demonstrace komponentů, opatření a metod (včetně telematiky) a rozšiřování výsledků výzkumu hrají významnou úlohu při zvyšování bezpečnosti silniční infrastruktury. |
| --- | --- |

(7)

Ke zlepšení bezpečnosti na silnicích v Evropské unii je nezbytný výzkum. Vývoj a demonstrace komponentů, opatření a metod (včetně telematiky) a rozšiřování výsledků výzkumu hrají významnou úlohu při zvyšování bezpečnosti silniční infrastruktury.

| (8) | Úroveň bezpečnosti na stávajících silnicích by měla být zvýšena soustřeďováním investic do silničních úseků s nejčastějším výskytem nehod nebo s nejvyšším potenciálem snížení počtu nehod. Aby mohli řidiči přizpůsobit své chování a zvýšit dodržování dopravních předpisů, zejména pokud jde o rychlostní omezení, měli by být upozorněni na silniční úseky s častým výskytem nehod. |
| --- | --- |

(8)

Úroveň bezpečnosti na stávajících silnicích by měla být zvýšena soustřeďováním investic do silničních úseků s nejčastějším výskytem nehod nebo s nejvyšším potenciálem snížení počtu nehod. Aby mohli řidiči přizpůsobit své chování a zvýšit dodržování dopravních předpisů, zejména pokud jde o rychlostní omezení, měli by být upozorněni na silniční úseky s častým výskytem nehod.

| (9) | Klasifikace bezpečnosti sítě má vysoký potenciál již bezprostředně po svém zavedení. Jakmile se upraví silniční úseky s častým výskytem nehod a přijmou se nápravná opatření, měla by preventivní opatření v podobě bezpečnostních inspekcí hrát důležitější roli. Pravidelné inspekce jsou zásadním nástrojem pro předcházení možným nebezpečím, která hrozí všem účastníkům silničního provozu, včetně těch, kteří jsou více vystaveni nebezpečí, a to i v případě prací na silnici. |
| --- | --- |

(9)

Klasifikace bezpečnosti sítě má vysoký potenciál již bezprostředně po svém zavedení. Jakmile se upraví silniční úseky s častým výskytem nehod a přijmou se nápravná opatření, měla by preventivní opatření v podobě bezpečnostních inspekcí hrát důležitější roli. Pravidelné inspekce jsou zásadním nástrojem pro předcházení možným nebezpečím, která hrozí všem účastníkům silničního provozu, včetně těch, kteří jsou více vystaveni nebezpečí, a to i v případě prací na silnici.

| (10) | Školení bezpečnostního personálu a vydávání osvědčení na základě osnov odborné přípravy a prostřednictvím kvalifikačních nástrojů, jež se v členských státech osvědčily, by měly zajistit, aby uvedený personál získal nezbytné aktuální znalosti. |
| --- | --- |

(10)

Školení bezpečnostního personálu a vydávání osvědčení na základě osnov odborné přípravy a prostřednictvím kvalifikačních nástrojů, jež se v členských státech osvědčily, by měly zajistit, aby uvedený personál získal nezbytné aktuální znalosti.

| (11) | S cílem zvýšení bezpečnosti na silnicích v Evropské unii by měla být přijata úprava, která povede k častější a důslednější výměně osvědčených postupů mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(11)

S cílem zvýšení bezpečnosti na silnicích v Evropské unii by měla být přijata úprava, která povede k častější a důslednější výměně osvědčených postupů mezi členskými státy.

| (12) | Aby byla zajištěna vysoká úroveň bezpečnosti silničního provozu na silnicích v Evropské unii, měly by členské státy uplatňovat pokyny týkající se řízení bezpečnosti infrastruktury. Oznamování těchto pokynů Komisi a pravidelné podávání zpráv o jejich provádění by měly vytvořit podmínky pro systematické zlepšování bezpečnosti infrastruktury na úrovni Společenství a postupně vytvořit základ pro vývoj vedoucí k účinnějšímu systému. Podávání zpráv o provádění pokynů by dále mělo jiným členským státům umožnit určit nejúčinnější řešení, přičemž systematické získávání údajů ze studií provedených předem i následně by zároveň mělo umožnit volbu nejúčinnějších opatření pro budoucí aktivity. |
| --- | --- |

(12)

Aby byla zajištěna vysoká úroveň bezpečnosti silničního provozu na silnicích v Evropské unii, měly by členské státy uplatňovat pokyny týkající se řízení bezpečnosti infrastruktury. Oznamování těchto pokynů Komisi a pravidelné podávání zpráv o jejich provádění by měly vytvořit podmínky pro systematické zlepšování bezpečnosti infrastruktury na úrovni Společenství a postupně vytvořit základ pro vývoj vedoucí k účinnějšímu systému. Podávání zpráv o provádění pokynů by dále mělo jiným členským státům umožnit určit nejúčinnější řešení, přičemž systematické získávání údajů ze studií provedených předem i následně by zároveň mělo umožnit volbu nejúčinnějších opatření pro budoucí aktivity.

| (13) | Ustanovení této směrnice, která se týkají investic do bezpečnosti silničního provozu, by se měla uplatňovat, aniž jsou dotčeny kompetence členských států ohledně investic do údržby silniční sítě. |
| --- | --- |

(13)

Ustanovení této směrnice, která se týkají investic do bezpečnosti silničního provozu, by se měla uplatňovat, aniž jsou dotčeny kompetence členských států ohledně investic do údržby silniční sítě.

| (14) | Jelikož cíle této směrnice, totiž zavedení postupů pro zajištění soustavné vysoké úrovně bezpečnosti silničního provozu v transevropské silniční síti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu účinku této směrnice lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(14)

Jelikož cíle této směrnice, totiž zavedení postupů pro zajištění soustavné vysoké úrovně bezpečnosti silničního provozu v transevropské silniční síti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu účinku této směrnice lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (15) | Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (5). |
| --- | --- |

(15)

Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (5).

| (16) | Zejména je třeba zmocnit Komisi k přijetí kritérií nezbytných ke zlepšování postupů v oblasti řízení bezpečnosti silničního provozu a přijetí změn příloh týkajících se technického pokroku. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, včetně jejího doplnění o nové jiné než podstatné prvky, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(16)

Zejména je třeba zmocnit Komisi k přijetí kritérií nezbytných ke zlepšování postupů v oblasti řízení bezpečnosti silničního provozu a přijetí změn příloh týkajících se technického pokroku. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, včetně jejího doplnění o nové jiné než podstatné prvky, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.

| (17) | Dostatečné množství parkovišť u silnic je velmi důležité nejen pro prevenci trestných činů, ale i pro bezpečnost silničního provozu. Na parkovištích si řidiči mohou ve vhodnou chvíli odpočinout a pokračovat v cestě za plného soustředění. Zajištění dostatečného množství bezpečných parkovišť by tak mělo být nedílnou součástí řízení bezpečnosti silniční infrastruktury. |
| --- | --- |

(17)

Dostatečné množství parkovišť u silnic je velmi důležité nejen pro prevenci trestných činů, ale i pro bezpečnost silničního provozu. Na parkovištích si řidiči mohou ve vhodnou chvíli odpočinout a pokračovat v cestě za plného soustředění. Zajištění dostatečného množství bezpečných parkovišť by tak mělo být nedílnou součástí řízení bezpečnosti silniční infrastruktury.

| (18) | Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (6) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily, |
| --- | --- |

(18)

Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (6) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Tato směrnice požaduje zavedení a provedení postupů v oblasti hodnocení dopadů na bezpečnost silničního provozu, auditů bezpečnosti silničního provozu, řízení bezpečnosti silniční sítě a bezpečnostních inspekcí, které provádějí členské státy.

2.   Tato směrnice se vztahuje na silnice, které jsou součástí transevropské silniční sítě, bez ohledu na to, zda se nacházejí ve fázi projektování, výstavby či provozu.

3.   Členské státy mohou také uplatňovat ustanovení této směrnice, jako soubor osvědčených postupů, na vnitrostátní silniční infrastrukturu, která není součástí transevropské silniční sítě a která byla vybudována zcela nebo částečně díky finančním prostředkům Společenství.

4.   Tato směrnice se nepoužije na silniční tunely, na které se vztahuje směrnice 2004/54/ES.

Článek 2

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

| 1) | „transevropskou silniční sítí“ silniční síť vymezená v oddílu 2 přílohy I rozhodnutí č. 1692/96/ES; |
| --- | --- |

1)

„transevropskou silniční sítí“ silniční síť vymezená v oddílu 2 přílohy I rozhodnutí č. 1692/96/ES;

| 2) | „příslušným subjektem“ veřejná nebo soukromá organizace zřízená na celostátní, regionální nebo místní úrovni, která se v důsledku svých pravomocí podílí na provádění této směrnice, včetně subjektů, které fungovaly jako příslušné subjekty a které vznikly před vstupem této směrnice v platnost, splňují-li požadavky této směrnice; |
| --- | --- |

2)

„příslušným subjektem“ veřejná nebo soukromá organizace zřízená na celostátní, regionální nebo místní úrovni, která se v důsledku svých pravomocí podílí na provádění této směrnice, včetně subjektů, které fungovaly jako příslušné subjekty a které vznikly před vstupem této směrnice v platnost, splňují-li požadavky této směrnice;

| 3) | „hodnocením dopadů na bezpečnost silničního provozu“ strategická srovnávací analýza dopadů, které budou mít nové silnice či podstatné změny stávající sítě na bezpečnost silniční sítě; |
| --- | --- |

3)

„hodnocením dopadů na bezpečnost silničního provozu“ strategická srovnávací analýza dopadů, které budou mít nové silnice či podstatné změny stávající sítě na bezpečnost silniční sítě;

| 4) | „auditem bezpečnosti silničního provozu“ nezávislé, podrobné, systematické a technické ověření bezpečnosti navrhovaných vlastností projektu silniční infrastruktury v různých fázích od plánování až po fázi počátečního provozu; |
| --- | --- |

4)

„auditem bezpečnosti silničního provozu“ nezávislé, podrobné, systematické a technické ověření bezpečnosti navrhovaných vlastností projektu silniční infrastruktury v různých fázích od plánování až po fázi počátečního provozu;

| 5) | „klasifikací úseků s častým výskytem nehod“ způsob, kterým se určují, analyzují a klasifikují úseky silniční sítě, jež jsou v provozu déle než tři roky, přičemž se jedná o úseky, na nichž došlo k vysokému počtu smrtelných nehod v poměru k intenzitám provozu; |
| --- | --- |

5)

„klasifikací úseků s častým výskytem nehod“ způsob, kterým se určují, analyzují a klasifikují úseky silniční sítě, jež jsou v provozu déle než tři roky, přičemž se jedná o úseky, na nichž došlo k vysokému počtu smrtelných nehod v poměru k intenzitám provozu;

| 6) | „klasifikací bezpečnosti sítě“ způsob, kterým se určují, analyzují a klasifikují části stávající silniční sítě podle svého potenciálu pro vývoj bezpečnosti a úspor nákladů vzniklých v důsledku nehod; |
| --- | --- |

6)

„klasifikací bezpečnosti sítě“ způsob, kterým se určují, analyzují a klasifikují části stávající silniční sítě podle svého potenciálu pro vývoj bezpečnosti a úspor nákladů vzniklých v důsledku nehod;

| 7) | „bezpečnostní inspekcí“ řádné pravidelné kontroly vlastností a závad, které z důvodu bezpečnosti vyžadují údržbářské práce; |
| --- | --- |

7)

„bezpečnostní inspekcí“ řádné pravidelné kontroly vlastností a závad, které z důvodu bezpečnosti vyžadují údržbářské práce;

| 8) | „pokyny“ opatření přijatá členskými státy, která stanoví kroky, jež je nutné dodržet, a prvky, které je třeba zvážit, při uplatňování bezpečnostních postupů stanovených v této směrnici; |
| --- | --- |

8)

„pokyny“ opatření přijatá členskými státy, která stanoví kroky, jež je nutné dodržet, a prvky, které je třeba zvážit, při uplatňování bezpečnostních postupů stanovených v této směrnici;

| 9) | „projektem infrastruktury“ projekt výstavby nové silniční infrastruktury či podstatné úpravy stávající sítě, které mají dopady na dopravní provoz. |
| --- | --- |

9)

„projektem infrastruktury“ projekt výstavby nové silniční infrastruktury či podstatné úpravy stávající sítě, které mají dopady na dopravní provoz.

Článek 3

Hodnocení dopadů na bezpečnost silničního provozu u projektů infrastruktury

1.   Členské státy zajistí, aby bylo u všech projektů infrastruktury provedeno hodnocení dopadů na bezpečnost silničního provozu.

2.   Hodnocení dopadů na bezpečnost silničního provozu se provede ve fázi počátečního plánování před schválením projektu infrastruktury. Členské státy se v souvislosti s tím snaží splnit kritéria stanovená v příloze I.

3.   V hodnocení dopadů na bezpečnost silničního provozu se vysvětlí jednotlivé aspekty bezpečnosti silničního provozu, které přispívají k volbě navrhovaného řešení. Hodnocení dále obsahuje všechny příslušné informace nezbytné pro analýzu poměru nákladů a přínosů u různých hodnocených možností.

Článek 4

Audity bezpečnosti silničního provozu u projektů infrastruktury

1.   Členské státy zajistí, aby byly u všech projektů infrastruktury provedeny audity bezpečnosti silničního provozu.

2.   Při provádění auditů bezpečnosti silničního provozu se členské státy snaží splnit kritéria stanovená v příloze II.

Členské státy zajistí, aby byl jmenován auditor pro vykonání auditu navrhovaných vlastností projektu infrastruktury.

Auditor je jmenován v souladu s čl. 9 odst. 4 a má nezbytné pravomoci a odbornou přípravu, stanovené v článku 9. Pokud audity provádí skupiny auditorů, musí být alespoň jeden člen této skupiny držitelem osvědčení o způsobilosti uvedeného v čl. 9 odst. 3.

3.   Audity bezpečnosti silničního provozu jsou nedílnou součástí projekčního procesu projektu infrastruktury ve fázi návrhu projektu, podrobného zpracování projektu, ve fázi předcházející zahájení provozu a ve fázi počátečního provozu.

4.   Členské státy zajistí, aby auditor pro každou fázi projektu infrastruktury určil v auditorské zprávě prvky projektu, které jsou z hlediska bezpečnosti klíčové. V případech, kdy jsou v průběhu auditu zjištěny nebezpečné prvky, ale návrh nebyl napraven před koncem dané fáze uvedené v příloze II, uvede příslušný subjekt důvody v příloze ke zprávě.

5.   Členské státy zajistí, aby výsledkem zprávy uvedené v odstavci 4 byla odpovídající doporučení z hlediska bezpečnosti.

Článek 5

Klasifikace a řízení bezpečnosti silniční sítě v provozu

1.   Členské státy zajistí, aby byla klasifikace úseků s častým výskytem nehod a klasifikace bezpečnosti sítě prováděna na základě přezkumů provozu silniční sítě uskutečněných alespoň jednou za tři roky. Členské státy se v souvislosti s tím snaží splnit kritéria stanovená v příloze III.

2.   Členské státy zajistí, aby byly silniční úseky vykazující vyšší prioritu s ohledem na výsledky klasifikace úseků s častým výskytem nehod a s ohledem na klasifikaci bezpečnosti sítě posouzeny skupinami odborníků v rámci kontrol na místě, které proběhnou podle kritérií uvedených v bodě 3 přílohy III. Alespoň jeden člen skupiny odborníků musí splňovat požadavky stanovené v čl. 9 odst. 4 písm. a).

3.   Členské státy zajistí, aby se nápravná opatření zaměřila na silniční úseky uvedené v odstavci 2. Prioritu mají opatření uvedená v bodě 3 písm. e) přílohy III, přičemž pozornost bude věnována opatřením s nejpříznivějším poměrem nákladů k přínosům.

4.   Členské státy zajistí, aby byly umístěny vhodné značky upozorňující účastníky silničního provozu na ty úseky silniční infrastruktury, na nichž probíhají opravy a které tak mohou ohrozit bezpečnost účastníků silničního provozu. Toto značení zahrnuje i značky viditelné ve dne i v noci, jež se nacházejí v bezpečné vzdálenosti, a musí být v souladu s ustanoveními vídeňské Úmluvy o silničních značkách a signálech z roku 1968.

5.   Členské státy zajistí, aby byli účastníci silničního provozu informováni o existenci úseků s častým výskytem nehod prostřednictvím vhodných opatření. Pokud se členské státy rozhodnou pro rozmísťování značek, musí to být v souladu s ustanoveními vídeňské Úmluvy o silničních značkách a signálech z roku 1968.

Článek 6

Bezpečnostní inspekce

1.   Členské státy zajistí, aby bezpečnostní inspekce byly prováděny u silnic v provozu s cílem určit prvky související s bezpečností silničního provozu a předejít nehodám.

2.   Bezpečnostní inspekce sestávají z pravidelných kontrol silniční sítě a z průzkumů, jaký případný vliv na bezpečnost dopravního provozu mohou mít práce na silnici.

3.   Členské státy zajistí, aby příslušný subjekt prováděl pravidelné inspekce. Tyto inspekce se provádějí v takových intervalech, které postačují k zajištění přiměřené úrovně bezpečnosti u dané silniční infrastruktury.

4.   Aniž jsou dotčeny pokyny přijaté podle článku 8, přijmou členské státy pokyny týkající se dočasných bezpečnostních opatřeních při pracích na silnici. Rovněž zavedou vhodný systém kontroly, zajišťující řádné uplatňování uvedených pokynů.

Článek 7

Správa údajů

1.   Členské státy zajistí, aby příslušný subjekt vypracoval zprávu o nehodě pro každou smrtelnou nehodu, k níž došlo na silnici uvedené v čl. 1 odst. 2. Členské státy vyvinou úsilí, aby do této zprávy byly zahrnuty všechny prvky uvedené v příloze IV.

2.   Členské státy vypočítají průměrné sociální náklady spojené se smrtelnými nehodami a průměrné sociální náklady spojené s vážnými nehodami, ke kterým na jejich území dochází. Členské státy se mohou rozhodnout, zda budou dále rozlišovat nákladové sazby, které budou aktualizovány alespoň jednou za pět let.

Článek 8

Přijetí a oznámení pokynů

1.   Členské státy zajistí, aby byly do 19. prosince 2011 přijaty pokyny, pokud ještě nebyly přijaty, s cílem podpořit příslušné subjekty při uplatňování této směrnice.

2.   Členské státy oznámí Komisi tyto pokyny do tří měsíců od dne jejich přijetí či změny.

3.   Komise je zveřejní na internetových stránkách.

Článek 9

Jmenování a odborná příprava auditorů

1.   Členské státy zajistí, aby byly do 19. prosince 2011 přijaty, pokud ještě nebyly přijaty, osnovy odborné přípravy pro auditory bezpečnosti silničního provozu.

2.   Členské státy zajistí, aby v případech, kdy auditoři bezpečnosti silničního provozu vykonávají úkoly podle této směrnice, podstoupili počáteční odbornou přípravu, po jejímž ukončení jim bude uděleno osvědčení o způsobilosti, a aby se účastnili pravidelných následných školení.

3.   Členské státy zajistí, aby byli auditoři bezpečnosti silničního provozu držiteli osvědčení o způsobilosti. Osvědčení udělená před vstupem této směrnice v platnost se uznávají.

4.   Členské státy zajistí, aby byli auditoři jmenováni v souladu s následujícími požadavky:

| a) | mají odpovídající zkušenosti nebo odbornou přípravu v oblasti projektování silnic, techniky bezpečnosti silničního provozu a analýzy nehod; |
| --- | --- |

a)

mají odpovídající zkušenosti nebo odbornou přípravu v oblasti projektování silnic, techniky bezpečnosti silničního provozu a analýzy nehod;

| b) | po uplynutí dvou let od přijetí pokynů podle článku 8 členskými státy, provádějí audity bezpečnosti silničního provozu pouze auditoři nebo skupiny auditorů, kteří splňují požadavky stanovené v odstavcích 2 a 3; |
| --- | --- |

b)

po uplynutí dvou let od přijetí pokynů podle článku 8 členskými státy, provádějí audity bezpečnosti silničního provozu pouze auditoři nebo skupiny auditorů, kteří splňují požadavky stanovené v odstavcích 2 a 3;

| c) | pro účely auditovaného projektu infrastruktury se auditor nesmí v době auditu účastnit plánování nebo provozu dotčeného projektu infrastruktury. |
| --- | --- |

c)

pro účely auditovaného projektu infrastruktury se auditor nesmí v době auditu účastnit plánování nebo provozu dotčeného projektu infrastruktury.

Článek 10

Výměna osvědčených postupů

S cílem zvýšit v Evropské unii bezpečnost silnic, které nejsou součástí transevropské silniční sítě, zavede Komise ucelený systém výměny osvědčených postupů mezi členskými státy, který bude mimo jiné zahrnovat stávající projekty zaměřené na bezpečnost silniční infrastruktury a ověřené technologie bezpečnosti silničního provozu.

Článek 11

Neustálé zlepšování postupů v oblasti řízení bezpečnosti

1.   Komise podporuje a vytváří struktury pro výměnu znalostí a osvědčených postupů mezi členskými státy a uplatňuje přitom zkušenosti získané v rámci příslušných mezinárodních fór s cílem dosahovat neustálého zlepšování postupů v oblasti řízení bezpečnosti týkajících se silniční infrastruktury v Evropské unii.

2.   Komisi je nápomocen výbor uvedený v článku 13. Pokud je nezbytné přijmout konkrétní opatření, přijímají se taková opatření regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 3.

3.   Pokud jde o záležitosti týkající se technických aspektů bezpečnosti, mohou být, je-li to vhodné, konzultovány nevládní organizace zabývající se bezpečností a řízením silniční infrastruktury.

Článek 12

Přizpůsobení se technickému pokroku

Přílohy této směrnice se mění za účelem přizpůsobení se technickému pokroku v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 3.

Článek 13

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Článek 14

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 19. prosince 2010. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 15

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 16

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 19. listopadu 2008.

Za Evropský parlament

předseda

H.-G. PÖTTERING

Za Radu

předseda

J.-P. JOUYET

---

(1)  Úř. věst. C 168, 20.7.2007, s. 71.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 19. června 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 20. října 2008.

2

(3)  Úř. věst. L 228, 9.9.1996, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 39.

4

(5)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

6

---

PŘÍLOHA I

HODNOCENÍ DOPADŮ NA BEZPEČNOST SILNIČNÍHO PROVOZU U PROJEKTŮ INFRASTRUKTURY

| 1. | Prvky hodnocení dopadů na bezpečnost silničního provozu:






  a) | vymezení problému; |
| --- | --- | --- |

1.

Prvky hodnocení dopadů na bezpečnost silničního provozu:

a)

vymezení problému;

| b) | současná situace a možný vývoj v případě nečinnosti; |
| --- | --- |

b)

současná situace a možný vývoj v případě nečinnosti;

| c) | cíle bezpečnosti silničního provozu; |
| --- | --- |

c)

cíle bezpečnosti silničního provozu;

| d) | analýza dopadů navržených alternativ na bezpečnost silničního provozu; |
| --- | --- |

d)

analýza dopadů navržených alternativ na bezpečnost silničního provozu;

| e) | srovnání alternativ, včetně analýzy poměru nákladů a přínosů; |
| --- | --- |

e)

srovnání alternativ, včetně analýzy poměru nákladů a přínosů;

| f) | předložení různých možných řešení. |
| --- | --- |

f)

předložení různých možných řešení.

| 2. | Prvky, které je třeba zohlednit:






  a) | úmrtí a nehody; cílové hodnoty snížení v porovnání s možným vývojem v případě nečinnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Prvky, které je třeba zohlednit:

a)

úmrtí a nehody; cílové hodnoty snížení v porovnání s možným vývojem v případě nečinnosti;

| b) | volba trasy a povaha dopravy; |
| --- | --- |

b)

volba trasy a povaha dopravy;

| c) | možné dopady na stávající sítě (např. výjezdy, křižovatky, úrovňová křížení); |
| --- | --- |

c)

možné dopady na stávající sítě (např. výjezdy, křižovatky, úrovňová křížení);

| d) | účastníci silničního provozu, včetně zranitelných účastníků, (např. chodci, cyklisté, motocyklisté); |
| --- | --- |

d)

účastníci silničního provozu, včetně zranitelných účastníků, (např. chodci, cyklisté, motocyklisté);

| e) | dopravní provoz (např. intenzita dopravy, kategorizace dopravního provozu podle typu); |
| --- | --- |

e)

dopravní provoz (např. intenzita dopravy, kategorizace dopravního provozu podle typu);

| f) | sezónnost a klimatické podmínky; |
| --- | --- |

f)

sezónnost a klimatické podmínky;

| g) | dostatečné množství bezpečných parkovišť; |
| --- | --- |

g)

dostatečné množství bezpečných parkovišť;

| h) | seizmická aktivita. |
| --- | --- |

h)

seizmická aktivita.

---

PŘÍLOHA II

AUDITY BEZPEČNOSTI SILNIČNÍHO PROVOZU PRO PROJEKTY INFRASTRUKTURY

| 1. | Kritéria ve fázi návrhu projektu:






  a) | zeměpisná poloha (např. nebezpečí sesuvů půdy, záplav, lavin), sezónní a klimatické podmínky a také seizmická aktivita; |
| --- | --- | --- |

1.

Kritéria ve fázi návrhu projektu:

a)

zeměpisná poloha (např. nebezpečí sesuvů půdy, záplav, lavin), sezónní a klimatické podmínky a také seizmická aktivita;

| b) | druhy dopravních uzlů a vzdálenost mezi nimi; |
| --- | --- |

b)

druhy dopravních uzlů a vzdálenost mezi nimi;

| c) | počet a druh jízdních pruhů; |
| --- | --- |

c)

počet a druh jízdních pruhů;

| d) | druhy dopravy přípustné na nové silnici. |
| --- | --- |

d)

druhy dopravy přípustné na nové silnici.

| e) | funkčnost dané silnice v rámci sítě; |
| --- | --- |

e)

funkčnost dané silnice v rámci sítě;

| f) | povětrnostní podmínky; |
| --- | --- |

f)

povětrnostní podmínky;

| g) | povolená rychlost; |
| --- | --- |

g)

povolená rychlost;

| h) | příčné průřezy (např. šíře vozovky, cyklistické stezky, stezky pro chodce); |
| --- | --- |

h)

příčné průřezy (např. šíře vozovky, cyklistické stezky, stezky pro chodce);

| i) | horizontální a vertikální trasování; |
| --- | --- |

i)

horizontální a vertikální trasování;

| j) | viditelnost; |
| --- | --- |

j)

viditelnost;

| k) | uspořádání dopravních uzlů; |
| --- | --- |

k)

uspořádání dopravních uzlů;

| l) | veřejná doprava a veřejná infrastruktura; |
| --- | --- |

l)

veřejná doprava a veřejná infrastruktura;

| m) | úrovňová křížení silnice se železnicí. |
| --- | --- |

m)

úrovňová křížení silnice se železnicí.

| 2. | Kritéria ve fázi podrobného návrhu:






  a) | projekční uspořádání; |
| --- | --- | --- |

2.

Kritéria ve fázi podrobného návrhu:

a)

projekční uspořádání;

| b) | logická návaznost dopravních značek a značení; |
| --- | --- |

b)

logická návaznost dopravních značek a značení;

| c) | osvětlení silnic a křižovatek, které jsou osvětlovány; |
| --- | --- |

c)

osvětlení silnic a křižovatek, které jsou osvětlovány;

| d) | vybavení krajnic; |
| --- | --- |

d)

vybavení krajnic;

| e) | okolí krajnic, včetně vegetace; |
| --- | --- |

e)

okolí krajnic, včetně vegetace;

| f) | pevné překážky na krajnicích; |
| --- | --- |

f)

pevné překážky na krajnicích;

| g) | zajištění bezpečných parkovišť; |
| --- | --- |

g)

zajištění bezpečných parkovišť;

| h) | zranitelní účastníci silničního provozu (např. chodci, cyklisté, motocyklisté); |
| --- | --- |

h)

zranitelní účastníci silničního provozu (např. chodci, cyklisté, motocyklisté);

| i) | přizpůsobené systémy silničních zábran (střední dělící pásy a zábrany proti srážkám určené k předcházení rizikům pro zranitelné účastníky silničního provozu. |
| --- | --- |

i)

přizpůsobené systémy silničních zábran (střední dělící pásy a zábrany proti srážkám určené k předcházení rizikům pro zranitelné účastníky silničního provozu.

| 3. | Kritéria ve fázi předcházející zahájení provozu:






  a) | bezpečnost účastníků silničního provozu a viditelnost za různých podmínek, jako např. za tmy, a za běžných povětrnostních podmínek; |
| --- | --- | --- |

3.

Kritéria ve fázi předcházející zahájení provozu:

a)

bezpečnost účastníků silničního provozu a viditelnost za různých podmínek, jako např. za tmy, a za běžných povětrnostních podmínek;

| b) | čitelnost dopravních značek a značení; |
| --- | --- |

b)

čitelnost dopravních značek a značení;

| c) | stav vozovky. |
| --- | --- |

c)

stav vozovky.

| 4. | Kritéria ve fázi počátečního provozu: hodnocení bezpečnosti silničního provozu s ohledem na chování účastníků v praxi.
  Audity v jakékoli fázi mohou zahrnovat potřebu přehodnotit kritéria předchozích fází. |
| --- | --- |

4.

Kritéria ve fázi počátečního provozu: hodnocení bezpečnosti silničního provozu s ohledem na chování účastníků v praxi.

Audity v jakékoli fázi mohou zahrnovat potřebu přehodnotit kritéria předchozích fází.

---

PŘÍLOHA III

KLASIFIKACE ÚSEKŮ S ČASTÝM VÝSKYTEM NEHOD A KLASIFIKACE BEZPEČNOSTI SÍTĚ

1.   Určení silničních úseků s častým výskytem nehod

Při určování silničních úseků s častým výskytem nehod se zohlední alespoň počet smrtelných nehod, které se udály v předchozích letech na jednotce silniční délky v poměru k intenzitě dopravy, a v případě křižovatek počet takových nehod na křižovatku.

2.   Určení úseků pro účely analýzy při klasifikaci bezpečnosti sítě

Při určování úseků pro účely analýzy při klasifikaci bezpečnosti sítě se zohledňují potenciální úspory v nákladech na likvidaci škod způsobených nehodami. Silniční úseky se klasifikují v rámci kategorií. Pro každou kategorii silnic se silniční úseky analyzují a klasifikují podle aspektů souvisejících s bezpečností, jako je výskyt dopravních nehod, intenzita a skladba dopravy.

Pro každou silniční kategorii bude výsledkem klasifikace bezpečnosti sítě prioritní seznam silničních úseků, kde se předpokládá, že zlepšení infrastruktury bude vysoce účinné.

3.   Prvky hodnocení pro kontroly na místě prováděné skupinami odborníků:

| a) | popis silničního úseku; |
| --- | --- |

a)

popis silničního úseku;

| b) | odkaz na případné předchozí zprávy týkající se stejného silničního úseku; |
| --- | --- |

b)

odkaz na případné předchozí zprávy týkající se stejného silničního úseku;

| c) | analýza případných zpráv o nehodách; |
| --- | --- |

c)

analýza případných zpráv o nehodách;

| d) | počet nehod, úmrtí a vážně zraněných za poslední tři roky; |
| --- | --- |

d)

počet nehod, úmrtí a vážně zraněných za poslední tři roky;

| e) | soubor případných nápravných opatření, která mají uskutečněna v různých termínech, s ohledem například na:






  — | odstranění či ochranu pevných překážek na krajnicích, |
| --- | --- | --- |

e)

soubor případných nápravných opatření, která mají uskutečněna v různých termínech, s ohledem například na:

—

odstranění či ochranu pevných překážek na krajnicích,

| — | snížení omezení rychlosti a intenzivnější vymáhání dodržování omezení rychlosti v daném místě, |
| --- | --- |

—

snížení omezení rychlosti a intenzivnější vymáhání dodržování omezení rychlosti v daném místě,

| — | zlepšení viditelnosti za různých povětrnostních a světelných podmínek, |
| --- | --- |

—

zlepšení viditelnosti za různých povětrnostních a světelných podmínek,

| — | zlepšení bezpečnostních podmínek vybavení krajnic, jako např. systémů silničních zábran, |
| --- | --- |

—

zlepšení bezpečnostních podmínek vybavení krajnic, jako např. systémů silničních zábran,

| — | zlepšení logické návaznosti, viditelnosti, čitelnosti a umístění dopravního značení (včetně používání zdrsněných pruhů), značek a signálů, |
| --- | --- |

—

zlepšení logické návaznosti, viditelnosti, čitelnosti a umístění dopravního značení (včetně používání zdrsněných pruhů), značek a signálů,

| — | ochranu před padajícími kameny, sesuvy půdy a lavinami, |
| --- | --- |

—

ochranu před padajícími kameny, sesuvy půdy a lavinami,

| — | zvýšení přilnavosti/drsnosti vozovky, |
| --- | --- |

—

zvýšení přilnavosti/drsnosti vozovky,

| — | novou úpravu systémů silničních zábran, |
| --- | --- |

—

novou úpravu systémů silničních zábran,

| — | výstavbu a vylepšení svodidel mezi protisměrnými jízdními pruhy, |
| --- | --- |

—

výstavbu a vylepšení svodidel mezi protisměrnými jízdními pruhy,

| — | změnu uspořádání předjíždění, |
| --- | --- |

—

změnu uspořádání předjíždění,

| — | zlepšení dopravních uzlů, včetně úrovňových křížení silnice se železnicí, |
| --- | --- |

—

zlepšení dopravních uzlů, včetně úrovňových křížení silnice se železnicí,

| — | změnu trasování, |
| --- | --- |

—

změnu trasování,

| — | změnu šířky silnice, přidání zpevněné krajnice, |
| --- | --- |

—

změnu šířky silnice, přidání zpevněné krajnice,

| — | instalaci systému řízení a kontroly dopravy, |
| --- | --- |

—

instalaci systému řízení a kontroly dopravy,

| — | omezení případných konfliktů se zranitelnými účastníky silničního provozu, |
| --- | --- |

—

omezení případných konfliktů se zranitelnými účastníky silničního provozu,

| — | přestavbu silnice za účelem dosažení souladu se současnými projekčními standardy, |
| --- | --- |

—

přestavbu silnice za účelem dosažení souladu se současnými projekčními standardy,

| — | obnovu či výměnu vozovky, |
| --- | --- |

—

obnovu či výměnu vozovky,

| — | používání inteligentních dopravních značek, |
| --- | --- |

—

používání inteligentních dopravních značek,

| — | zlepšení inteligentních dopravních systémů a dopravní telematiky pro účely interoperability, nouzových situací a signalizace. |
| --- | --- |

—

zlepšení inteligentních dopravních systémů a dopravní telematiky pro účely interoperability, nouzových situací a signalizace.

---

PŘÍLOHA IV

INFORMACE O NEHODÁCH ZAHRNUTÉ DO ZPRÁV O NEHODÁCH

Zprávy o nehodách obsahují tyto informace:

| 1) | co možná nejpřesnější určení místa nehody; |
| --- | --- |

1)

co možná nejpřesnější určení místa nehody;

| 2) | nákresy nebo diagramy místa nehody; |
| --- | --- |

2)

nákresy nebo diagramy místa nehody;

| 3) | datum a čas nehody; |
| --- | --- |

3)

datum a čas nehody;

| 4) | informace o silnici, jako například typ oblasti, kategorie silnice, typ dopravního uzlu včetně dopravního značení, počet jízdních pruhů, značení, povrch silnice, světelné a povětrnostní podmínky, omezení rychlosti, překážky na krajnicích; |
| --- | --- |

4)

informace o silnici, jako například typ oblasti, kategorie silnice, typ dopravního uzlu včetně dopravního značení, počet jízdních pruhů, značení, povrch silnice, světelné a povětrnostní podmínky, omezení rychlosti, překážky na krajnicích;

| 5) | závažnost nehody, včetně počtu mrtvých a zraněných osob, a to, pokud je to možné, podle běžných kritérií, která budou stanovena regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 3; |
| --- | --- |

5)

závažnost nehody, včetně počtu mrtvých a zraněných osob, a to, pokud je to možné, podle běžných kritérií, která budou stanovena regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 3;

| 6) | údaje o účastnících nehody, jako např. věk, pohlaví, státní příslušnost, hladina alkoholu v krvi, použití nebo nepoužití bezpečnostního vybavení; |
| --- | --- |

6)

údaje o účastnících nehody, jako např. věk, pohlaví, státní příslušnost, hladina alkoholu v krvi, použití nebo nepoužití bezpečnostního vybavení;

| 7) | údaje o zúčastněných vozidlech (typ, stáří, země, případně bezpečnostní vybavení, datum poslední pravidelné technické kontroly, kterou stanoví platné právní předpisy); |
| --- | --- |

7)

údaje o zúčastněných vozidlech (typ, stáří, země, případně bezpečnostní vybavení, datum poslední pravidelné technické kontroly, kterou stanoví platné právní předpisy);

| 8) | údaje o nehodě, jako např. druh nehody, způsob srážky, pohyb vozidla a manévr řidiče. |
| --- | --- |

8)

údaje o nehodě, jako např. druh nehody, způsob srážky, pohyb vozidla a manévr řidiče.

| 9) | vždy, pokud je to možné, informace o čase, který uplynul od okamžiku nehody do doby, kdy byl o této nehodě proveden záznam nebo kdy k jejímu místu přijela záchranná služba. |
| --- | --- |

9)

vždy, pokud je to možné, informace o čase, který uplynul od okamžiku nehody do doby, kdy byl o této nehodě proveden záznam nebo kdy k jejímu místu přijela záchranná služba.

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/68

---

SMĚRNICE KOMISE 2008/109/ES

ze dne 28. listopadu 2008,

kterou se mění příloha IV směrnice Rady 2000/29/ES o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 14 druhý pododstavec písm. d) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha IV směrnice 2000/29/ES stanoví zvláštní požadavky na dřevěný obalový materiál a dřevo používané pro podkládání nebo podpírání nedřevěného nákladu dovážené do Společenství. Ty vycházejí z Mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření (ISPM) č. 15 „Pokyny pro regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Příloha IV směrnice 2000/29/ES stanoví zvláštní požadavky na dřevěný obalový materiál a dřevo používané pro podkládání nebo podpírání nedřevěného nákladu dovážené do Společenství. Ty vycházejí z Mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření (ISPM) č. 15 „Pokyny pro regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu“ (2).

| (2) | Kromě požadavků schválených podle standardu ISPM č. 15 obsahuje příloha IV směrnice 2000/29/ES požadavek, aby se dovážený dřevěný obalový materiál vyráběl z odkorněného dřeva. Použití uvedeného požadavku o odkorněném dřevu bylo dvakrát odloženo. |
| --- | --- |

(2)

Kromě požadavků schválených podle standardu ISPM č. 15 obsahuje příloha IV směrnice 2000/29/ES požadavek, aby se dovážený dřevěný obalový materiál vyráběl z odkorněného dřeva. Použití uvedeného požadavku o odkorněném dřevu bylo dvakrát odloženo.

| (3) | Společenství požádalo, aby byl standard ISPM č. 15 přezkoumán s cílem zahrnout požadavek, který by reagoval na obavy Společenství ohledně rizika, které představuje přítomnost kůry na dřevěném obalovém materiálu v mezinárodním obchodě. |
| --- | --- |

(3)

Společenství požádalo, aby byl standard ISPM č. 15 přezkoumán s cílem zahrnout požadavek, který by reagoval na obavy Společenství ohledně rizika, které představuje přítomnost kůry na dřevěném obalovém materiálu v mezinárodním obchodě.

| (4) | Technický panel pro lesní karanténu (dále jen „TPFQ“) ustavený pod záštitou Mezinárodní úmluvy o ochraně rostlin (dále jen „IPPC“) a složený z mezinárodně uznávaných lesnických odborníků nyní zhodnotil dostupné údaje z výzkumu týkající se fytosanitárního rizika, které představuje přítomnost kůry na dřevěném obalovém materiálu. TPFQ dospěl k závěru, že existují technické důvody pro požadavek, aby dřevěný obalový materiál používaný v mezinárodním obchodě byl prostý kůry a byla přesně určena míra tolerance přítomnosti malých zbytků kůry tak, aby fytosanitární riziko bylo udržováno na přijatelné úrovni, a takový požadavek by měl být zahrnut v revidovaném standardu ISPM č. 15. |
| --- | --- |

(4)

Technický panel pro lesní karanténu (dále jen „TPFQ“) ustavený pod záštitou Mezinárodní úmluvy o ochraně rostlin (dále jen „IPPC“) a složený z mezinárodně uznávaných lesnických odborníků nyní zhodnotil dostupné údaje z výzkumu týkající se fytosanitárního rizika, které představuje přítomnost kůry na dřevěném obalovém materiálu. TPFQ dospěl k závěru, že existují technické důvody pro požadavek, aby dřevěný obalový materiál používaný v mezinárodním obchodě byl prostý kůry a byla přesně určena míra tolerance přítomnosti malých zbytků kůry tak, aby fytosanitární riziko bylo udržováno na přijatelné úrovni, a takový požadavek by měl být zahrnut v revidovaném standardu ISPM č. 15.

| (5) | Aby území Společenství bylo chráněno před zavlékáním škodlivých organismů, měly by být požadavky Společenství ohledně přítomnosti kůry na dřevěném obalovém materiálu uvedeny ve shodu s technickými závěry TPFQ, aniž by se vyčkávalo na přijetí revidovaného standardu ISPM č. 15 Komisí pro fytosanitární opatření IPPC. |
| --- | --- |

(5)

Aby území Společenství bylo chráněno před zavlékáním škodlivých organismů, měly by být požadavky Společenství ohledně přítomnosti kůry na dřevěném obalovém materiálu uvedeny ve shodu s technickými závěry TPFQ, aniž by se vyčkávalo na přijetí revidovaného standardu ISPM č. 15 Komisí pro fytosanitární opatření IPPC.

| (6) | Je proto vhodné upravit požadavek na odkornění podle uvedené technicky odůvodněné míry tolerance přítomnosti kůry. |
| --- | --- |

(6)

Je proto vhodné upravit požadavek na odkornění podle uvedené technicky odůvodněné míry tolerance přítomnosti kůry.

| (7) | Příloha IV směrnice 2000/29/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(7)

Příloha IV směrnice 2000/29/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (8) | Požadavek, aby se dřevěný obalový materiál vyráběl z odkorněné kulatiny, obsažený ve směrnici Komise 2006/14/ES (3), kterou se mění příloha IV směrnice 2000/29/ES, se použije od 1. ledna 2009. Je proto nutné, aby se opatření této směrnice použila rovněž od 1. ledna 2009. Aby se však třetím zemím umožnilo provést nezbytné úpravy, je vhodné stanovit, aby se požadavek týkající se odkornění použil od 1. července 2009. |
| --- | --- |

(8)

Požadavek, aby se dřevěný obalový materiál vyráběl z odkorněné kulatiny, obsažený ve směrnici Komise 2006/14/ES (3), kterou se mění příloha IV směrnice 2000/29/ES, se použije od 1. ledna 2009. Je proto nutné, aby se opatření této směrnice použila rovněž od 1. ledna 2009. Aby se však třetím zemím umožnilo provést nezbytné úpravy, je vhodné stanovit, aby se požadavek týkající se odkornění použil od 1. července 2009.

| (9) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha IV směrnice 2000/29/ES se mění v souladu se zněním přílohy této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy přijmou a zveřejní nejpozději do 31. prosince 2008 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku uvedených předpisů a této směrnice.

Použijí tyto předpisy ode dne 1. ledna 2009.

Předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 28. listopadu 2008.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  ISPM č. 15, březen 2002, FAO, Řím.

2

(3)  Úř. věst. L 34, 7.2.2006, s. 24.

3

---

PŘÍLOHA

Příloha IV část A kapitola I směrnice 2000/29/ES se mění takto:

| 1) | bod 2 se nahrazuje tímto:












  „2. | Dřevěný obalový materiál v podobě beden, bedniček, přepravek, sudů a podobných obalů, palet, ohradových palet a jiných přepravních podložek, nástavných rámů palet, použitý k přepravě předmětů různého druhu, kromě surového dřeva o tloušťce 6 mm nebo menší a dřeva zpracovaného pomocí klihu, tepla a tlaku či jejich kombinací, pocházející ze třetích zemí kromě Švýcarska. |
| --- | --- | --- |

1)

bod 2 se nahrazuje tímto:

„2.

Dřevěný obalový materiál v podobě beden, bedniček, přepravek, sudů a podobných obalů, palet, ohradových palet a jiných přepravních podložek, nástavných rámů palet, použitý k přepravě předmětů různého druhu, kromě surového dřeva o tloušťce 6 mm nebo menší a dřeva zpracovaného pomocí klihu, tepla a tlaku či jejich kombinací, pocházející ze třetích zemí kromě Švýcarska.

Dřevěný obalový materiál musí:

| — | být prostý kůry s výjimkou libovolného počtu jednotlivých zbytků kůry, jejichž šířka (při libovolné délce) nesmí přesahovat tři centimetry nebo, pokud jsou širší než tři centimetry, nesmí mít plochu převyšující 50 centimetrů čtverečních, a |
| --- | --- |

—

být prostý kůry s výjimkou libovolného počtu jednotlivých zbytků kůry, jejichž šířka (při libovolné délce) nesmí přesahovat tři centimetry nebo, pokud jsou širší než tři centimetry, nesmí mít plochu převyšující 50 centimetrů čtverečních, a

| — | být podroben jednomu ze schválených ošetření stanovených v příloze I Mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15 ‚Pokyny pro regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu‘ a |
| --- | --- |

—

být podroben jednomu ze schválených ošetření stanovených v příloze I Mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15 ‚Pokyny pro regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu‘ a

| — | být opatřen označením podle v přílohy II Mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15 ‚Pokyny pro regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu‘, které potvrzuje, že dřevěný obalový materiál byl podroben schválenému fytosanitárnímu ošetření. |
| --- | --- |

—

být opatřen označením podle v přílohy II Mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15 ‚Pokyny pro regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu‘, které potvrzuje, že dřevěný obalový materiál byl podroben schválenému fytosanitárnímu ošetření.

První odrážka se použije až od 1. července 2009.“

| 2) | bod 8 se nahrazuje tímto:












  „8. | Dřevo používané pro zaklínění nebo podepření nákladu neobsahujícího dřevo, včetně toho, které si nezachovalo svůj přirozený oblý povrch, kromě surového dřeva o tloušťce 6 mm nebo menší a dřeva zpracovaného pomocí klihu, tepla a tlaku či jejich kombinací, pocházející ze třetích zemí kromě Švýcarska. |
| --- | --- | --- |

2)

bod 8 se nahrazuje tímto:

„8.

Dřevo používané pro zaklínění nebo podepření nákladu neobsahujícího dřevo, včetně toho, které si nezachovalo svůj přirozený oblý povrch, kromě surového dřeva o tloušťce 6 mm nebo menší a dřeva zpracovaného pomocí klihu, tepla a tlaku či jejich kombinací, pocházející ze třetích zemí kromě Švýcarska.

Dřevo musí:

| — | být prosté kůry s výjimkou libovolného počtu jednotlivých zbytků kůry, jejichž šířka (při libovolné délce) nesmí přesahovat tři centimetry nebo, pokud jsou širší než tři centimetry, nesmí mít plochu převyšující 50 centimetrů čtverečních, a |
| --- | --- |

—

být prosté kůry s výjimkou libovolného počtu jednotlivých zbytků kůry, jejichž šířka (při libovolné délce) nesmí přesahovat tři centimetry nebo, pokud jsou širší než tři centimetry, nesmí mít plochu převyšující 50 centimetrů čtverečních, a

| — | být podrobeno jednomu ze schválených ošetření stanovených v příloze I Mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15 ‚Pokyny pro regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu‘ a |
| --- | --- |

—

být podrobeno jednomu ze schválených ošetření stanovených v příloze I Mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15 ‚Pokyny pro regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu‘ a

| — | být opatřeno označením podle přílohy II Mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15 ‚Pokyny pro regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu‘, které potvrzuje, že dřevo bylo podrobeno schválenému fytosanitárnímu ošetření. |
| --- | --- |

—

být opatřeno označením podle přílohy II Mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15 ‚Pokyny pro regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu‘, které potvrzuje, že dřevo bylo podrobeno schválenému fytosanitárnímu ošetření.

První odrážka se použije až od 1. července 2009.“

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/71

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 26. listopadu 2008,

kterým se mění rozhodnutí 2003/61/ES, kterým se některým členským státům povoluje stanovit dočasné odchylky od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES, pokud jde o sadbové brambory pocházející z některých provincií Kanady

(oznámeno pod číslem K(2008) 7317)

(Pouze řecké, španělské, italské, maltské a portugalské znění je závazné)

(2008/891/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle směrnice 2000/29/ES se nesmějí do Společenství dovážet sadbové brambory pocházející z Kanady. Tato směrnice však povoluje odchylky od uvedeného pravidla, pokud neexistuje riziko šíření škodlivých organismů. |
| --- | --- |

(1)

Podle směrnice 2000/29/ES se nesmějí do Společenství dovážet sadbové brambory pocházející z Kanady. Tato směrnice však povoluje odchylky od uvedeného pravidla, pokud neexistuje riziko šíření škodlivých organismů.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2003/61/ES (2) stanoví za zvláštních podmínek odchylku pro dovoz sadbových brambor pocházejících z některých provincií Kanady do Řecka, Španělska, Itálie, na Kypr, Maltu a do Portugalska. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2003/61/ES (2) stanoví za zvláštních podmínek odchylku pro dovoz sadbových brambor pocházejících z některých provincií Kanady do Řecka, Španělska, Itálie, na Kypr, Maltu a do Portugalska.

| (3) | Portugalsko požádalo o prodloužení použitelnosti uvedené odchylky. |
| --- | --- |

(3)

Portugalsko požádalo o prodloužení použitelnosti uvedené odchylky.

| (4) | Situace odůvodňující uvedenou odchylku zůstává beze změn, a odchylky by proto měly být dále používány. |
| --- | --- |

(4)

Situace odůvodňující uvedenou odchylku zůstává beze změn, a odchylky by proto měly být dále používány.

| (5) | Rozhodnutí 2003/61/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 2003/61/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2003/61/ES se mění takto:

| 1) | Čl. 1 odst. 2 písm. c) se nahrazuje tímto:






  „c) | tržní sezony pro brambory ode dne 1. února 2003 do dne 31. března 2003, ode dne 1. prosince 2003 do dne 31. března 2004, ode dne 1. prosince 2004 do dne 31. března 2005, ode dne 1. prosince 2005 do dne 31. března 2006, ode dne 1. prosince 2006 do dne 31. března 2007, ode dne 1. prosince 2007 do dne 31. března 2008, ode dne 1. prosince 2008 do dne 31. března 2009, ode dne 1. prosince 2009 do dne 31. března 2010 a ode dne 1. prosince 2010 do dne 31. března 2011.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Čl. 1 odst. 2 písm. c) se nahrazuje tímto:

„c)

tržní sezony pro brambory ode dne 1. února 2003 do dne 31. března 2003, ode dne 1. prosince 2003 do dne 31. března 2004, ode dne 1. prosince 2004 do dne 31. března 2005, ode dne 1. prosince 2005 do dne 31. března 2006, ode dne 1. prosince 2006 do dne 31. března 2007, ode dne 1. prosince 2007 do dne 31. března 2008, ode dne 1. prosince 2008 do dne 31. března 2009, ode dne 1. prosince 2009 do dne 31. března 2010 a ode dne 1. prosince 2010 do dne 31. března 2011.“

| 2) | V článku 15 se datum „31. března 2008“ nahrazuje datem „31. března 2011“. |
| --- | --- |

2)

V článku 15 se datum „31. března 2008“ nahrazuje datem „31. března 2011“.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice, Španělskému království, Italské republice, Kyperské republice, Republice Malta a Portugalské republice.

V Bruselu dne 26. listopadu 2008.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 23, 28.1.2003, s. 31.

2

---

Evropská centrální banka

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/73

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 28. října 2008

o přechodných ustanoveních pro uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou po zavedení eura na Slovensku

(ECB/2008/14)

(2008/892/ES)

VÝKONNÁ RADA EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 19.1 a čl. 47.2 první odrážku tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou (1),

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (2),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (3),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (4), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 tohoto nařízení,

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2423/2001 ze dne 22. listopadu 2001 o konsolidované rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2001/13) (5),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V důsledku zavedení eura na Slovensku k 1. lednu 2009 se na úvěrové instituce a pobočky úvěrových institucí, které se nacházejí na Slovensku, bude od tohoto data vztahovat povinnost minimálních rezerv. |
| --- | --- |

(1)

V důsledku zavedení eura na Slovensku k 1. lednu 2009 se na úvěrové instituce a pobočky úvěrových institucí, které se nacházejí na Slovensku, bude od tohoto data vztahovat povinnost minimálních rezerv.

| (2) | Začlenění těchto subjektů do systému minimálních rezerv Eurosystému vyžaduje přijetí přechodných ustanovení, aby se zajistila jejich hladká integrace a nedošlo k neúměrnému zatížení úvěrových institucí v zúčastněných členských státech včetně Slovenska. |
| --- | --- |

(2)

Začlenění těchto subjektů do systému minimálních rezerv Eurosystému vyžaduje přijetí přechodných ustanovení, aby se zajistila jejich hladká integrace a nedošlo k neúměrnému zatížení úvěrových institucí v zúčastněných členských státech včetně Slovenska.

| (3) | Z článku 5 statutu ESCB ve spojení s článkem 10 Smlouvy o založení Evropského společenství vyplývá pro členské státy povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá vhodná opatření pro shromaždování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro zajištění včasné přípravy na přijetí eura v oblasti statistiky, |
| --- | --- |

(3)

Z článku 5 statutu ESCB ve spojení s článkem 10 Smlouvy o založení Evropského společenství vyplývá pro členské státy povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá vhodná opatření pro shromaždování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro zajištění včasné přípravy na přijetí eura v oblasti statistiky,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí mají pojmy „instituce“, „povinnost minimálních rezerv“, „udržovací období“, „základ pro stanovení minimálních rezerv“ a „zúčastněný členský stát“ stejný význam jako v nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

Článek 2

Přechodná ustanovení pro instituce, které se nacházejí na Slovensku

1.   Odchylně od článku 7 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) začíná přechodné udržovací období pro instituce, které se nacházejí na Slovensku, 1. ledna 2009 a končí 20. ledna 2009.

2.   Základ pro stanovení minimálních rezerv každé instituce, která se nachází na Slovensku, se pro přechodné udržovací období vymezuje na základě položek její rozvahy k 31. říjnu 2008. Instituce, které se nacházejí na Slovensku, vykazují svůj základ pro stanovení minimálních rezerv Národní bance Slovenska v souladu s výkaznictvím pro měnovou a bankovní statistiku ECB, které je stanoveno v nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13). Instituce nacházející se na Slovensku, na které se vztahuje výjimka podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13), vypočtou základ pro stanovení minimálních rezerv pro přechodné udržovací období na základě svých rozvah k 30. září 2008.

3.   Pro přechodné udržovací období vypočte minimální rezervy instituce nacházející se na Slovensku buď tato instituce, nebo Národná banka Slovenska. Strana, která provádí výpočet minimálních rezerv, předloží svůj výpočet druhé straně tak, aby tato druhá strana měla dostatek času na ověření tohoto výpočtu a na předložení oprav. Vypočtené minimální rezervy včetně případných oprav potvrdí obě strany nejpozději 9. prosince 2008. Nepotvrdí-li vyrozuměná strana výši minimálních rezerv do 9. prosince 2008, má se za to, že uznala vypočtenou výši pro přechodné udržovací období.

4.   Ustanovení čl. 3 odst. 2 až 4 se použijí obdobně na instituce, které se nacházejí na Slovensku, takže tyto instituce mohou od svého základu pro stanovení minimálních rezerv pro počáteční udržovací období odečíst závazky vůči institucím na Slovensku, přestože v době výpočtu minimálních rezerv tyto instituce nebudou na seznamu institucí s povinností minimálních rezerv zveřejněném podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

Článek 3

Přechodná ustanovení pro instituce, které se nacházejí v jiných zúčastněných členských státech

1.   Udržovací období platné pro instituce nacházející se v jiných zúčastněných členských státech podle článku 7 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) není existencí přechodného udržovacího období pro instituce nacházející se na Slovensku dotčeno.

2.   Instituce, které se nacházejí v jiných zúčastněných členských státech, mohou od základu pro stanovení minimálních rezerv pro udržovací období od 10. prosince 2008 do 20. ledna 2009 a od 21. ledna do 10. února 2009 odečíst závazky vůči institucím, které se nacházejí na Slovensku, přestože v době výpočtu minimálních rezerv tyto instituce nebudou na seznamu institucí s povinností minimálních rezerv uvedeném v čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

3.   Instituce nacházející se v jiných zúčastněných členských státech, které hodlají odečíst závazky vůči institucím, jež se nacházejí na Slovensku, vypočtou své minimální rezervy pro udržovací období od 10. prosince 2008 do 20. ledna 2009 na základě svých rozvah k 31. říjnu 2007 a pro udržovací období od 21. ledna do 10. února 2009 své minimální rezervy vypočtou na základě svých rozvah k 30. listopadu 2008 a vykáží tabulku podle poznámky pod čarou 5 tabulky 1 v příloze I nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13), v níž se instituce, které se nacházejí na Slovensku, vykáží již jako instituce podléhající systému minimálních rezerv ECB.

Tím není dotčena povinnost institucí vykazovat statistické informace za dotyčná období v souladu s tabulkou 1 v příloze I nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13), v níž se instituce, které se nacházejí na Slovensku, vykáží ještě jako banky nacházející se ve „zbytku světa“.

Tabulky se vykazují ve lhůtách a v souladu s postupy, které jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13).

4.   Instituce nacházející se v jiných zúčastněných členských státech, na které se vztahuje výjimka podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) a které hodlají odečíst závazky vůči institucím, jež se nacházejí na Slovensku, vypočtou své minimální rezervy pro udržovací období začínající v prosinci 2008, lednu 2009 a únoru 2009 na základě svých rozvah k 30. září 2008 a vykážou tabulku podle poznámky pod čarou 5 tabulky 1 v příloze I nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13), v níž se instituce, které se nacházejí na Slovensku, vykáží již jako instituce podléhající systému minimálních rezerv ECB.

Tím není dotčena povinnost institucí vykazovat statistické informace za dotyčná období v souladu s tabulkou 1 v příloze I nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13), v níž se instituce, které se nacházejí na Slovensku, vykáží ještě jako banky nacházející se ve „zbytku světa“.

Tabulky se vykazují ve lhůtách a v souladu s postupy, které jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13).

Článek 4

Vstup v platnost a použití

1.   Toto rozhodnutí je určeno Národní bance Slovenska, institucím nacházejícím se na Slovensku a institucím nacházejícím se v jiných zúčastněných členských státech.

2.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2008.

3.   Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, použijí se ustanovení nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) a (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13).

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 28. října 2008.

Prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 250, 2.10.2003, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 4.

3

(4)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

4

(5)  Úř. věst. L 333, 17.12.2001, s. 1.

5

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/76

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 17. listopadu 2008,

kterým se stanoví rámec Eurosystému pro společné zadávání zakázek

(ECB/2008/17)

(2008/893/ES)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 105 a 106 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 12.1 ve spojení s článkem 3.1 a články 5, 16 a 24 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 12.1 statutu ESCB přijímá Rada guvernérů obecné zásady a činí rozhodnutí nezbytná pro zajištění plnění úkolů svěřených Eurosystému. Rada guvernérů má tudíž pravomoc rozhodovat o organizaci pomocných činností, jako je zadávání zakázek na zboží a služby, které jsou nezbytné pro plnění úkolů Eurosystému. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 12.1 statutu ESCB přijímá Rada guvernérů obecné zásady a činí rozhodnutí nezbytná pro zajištění plnění úkolů svěřených Eurosystému. Rada guvernérů má tudíž pravomoc rozhodovat o organizaci pomocných činností, jako je zadávání zakázek na zboží a služby, které jsou nezbytné pro plnění úkolů Eurosystému.

| (2) | Právní předpisy Evropského společenství týkající se zadávání zakázek umožňují společné zadávání zakázek na zboží a služby několika veřejnými zadavateli. Tento princip je vyjádřen v 15. bodu odůvodnění a v článku 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (1), které upravují používání určitých technik centralizace nákupů. |
| --- | --- |

(2)

Právní předpisy Evropského společenství týkající se zadávání zakázek umožňují společné zadávání zakázek na zboží a služby několika veřejnými zadavateli. Tento princip je vyjádřen v 15. bodu odůvodnění a v článku 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (1), které upravují používání určitých technik centralizace nákupů.

| (3) | Eurosystém se snaží dodržovat zásady hospodárnosti výdajů a efektivnosti a usiluje o získání nejlepší hodnoty za vynaložené finanční prostředky při zadávání zakázek na zboží a služby. Rada guvernérů považuje společné zadávání zakázek na zboží a služby za nástroj k dosažení těchto cílů prostřednictvím využití synergií a úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

(3)

Eurosystém se snaží dodržovat zásady hospodárnosti výdajů a efektivnosti a usiluje o získání nejlepší hodnoty za vynaložené finanční prostředky při zadávání zakázek na zboží a služby. Rada guvernérů považuje společné zadávání zakázek na zboží a služby za nástroj k dosažení těchto cílů prostřednictvím využití synergií a úspor z rozsahu.

| (4) | Vytvořením rámce Eurosystému pro společné zadávání zakázek se Evropská centrální banka (ECB) snaží podpořit účast na takovém společném zadávání zakázek ze strany ECB a národních centrálních bank členských států, které přijaly euro. |
| --- | --- |

(4)

Vytvořením rámce Eurosystému pro společné zadávání zakázek se Evropská centrální banka (ECB) snaží podpořit účast na takovém společném zadávání zakázek ze strany ECB a národních centrálních bank členských států, které přijaly euro.

| (5) | Rada guvernérů zřídila ke koordinaci společného zadávání zakázek Koordinační úřad Eurosystému pro zadávání zakázek (dále jen „EPCO“). Rada guvernérů určila Banque centrale du Luxemburg jako hostitelskou banku pro EPCO na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2012. |
| --- | --- |

(5)

Rada guvernérů zřídila ke koordinaci společného zadávání zakázek Koordinační úřad Eurosystému pro zadávání zakázek (dále jen „EPCO“). Rada guvernérů určila Banque centrale du Luxemburg jako hostitelskou banku pro EPCO na období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2012.

| (6) | Tímto rozhodnutím není dotčena možnost centrálních bank požádat EPCO, aby jim poskytl podporu v souvislosti se zadáváním zakázek na zboží a služby, které nespadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(6)

Tímto rozhodnutím není dotčena možnost centrálních bank požádat EPCO, aby jim poskytl podporu v souvislosti se zadáváním zakázek na zboží a služby, které nespadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí.

| (7) | Národní centrální banky členských států, které dosud nepřijaly euro, mohou mít zájem účastnit se činnosti EPCO, jakož i společných nabídkových řízení, jež se uskuteční za stejných podmínek jako jsou ty, které se vztahují na centrální banky, |
| --- | --- |

(7)

Národní centrální banky členských států, které dosud nepřijaly euro, mohou mít zájem účastnit se činnosti EPCO, jakož i společných nabídkových řízení, jež se uskuteční za stejných podmínek jako jsou ty, které se vztahují na centrální banky,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

| a) | „Eurosystémem“ ECB a národní centrální banky členských států, které přijaly euro; |
| --- | --- |

a)

„Eurosystémem“ ECB a národní centrální banky členských států, které přijaly euro;

| b) | „úkoly Eurosystému“ úkoly svěřené Eurosystému podle Smlouvy a statutu ESCB; |
| --- | --- |

b)

„úkoly Eurosystému“ úkoly svěřené Eurosystému podle Smlouvy a statutu ESCB;

| c) | „centrální bankou“ ECB nebo národní centrální banka členského státu, který přijal euro; |
| --- | --- |

c)

„centrální bankou“ ECB nebo národní centrální banka členského státu, který přijal euro;

| d) | „vedoucí centrální bankou“ centrální banka, která zajišťuje provádění společného nabídkového řízení; |
| --- | --- |

d)

„vedoucí centrální bankou“ centrální banka, která zajišťuje provádění společného nabídkového řízení;

| e) | „hostitelskou centrální bankou“ centrální banka, kterou určí Rada guvernérů jako hostitelskou banku pro EPCO; |
| --- | --- |

e)

„hostitelskou centrální bankou“ centrální banka, kterou určí Rada guvernérů jako hostitelskou banku pro EPCO;

| f) | „řídícím výborem EPCO“ řídící výbor ustavený Radou guvernérů pro řízení činnosti EPCO. Řídící výbor EPCO se skládá z jednoho člena z každé centrální banky, který je vybírán z vedoucích zaměstnanců se znalostmi a zkušenostmi v organizačních a strategických záležitostech v rámci příslušných institucí, a z odborníků v oblasti zadávání zakázek. Řídící výbor EPCO podává zprávy Radě guvernérů prostřednictvím Výkonné rady. Předsednictví a funkci sekretariátu řídícího výboru EPCO zajišťuje ECB; |
| --- | --- |

f)

„řídícím výborem EPCO“ řídící výbor ustavený Radou guvernérů pro řízení činnosti EPCO. Řídící výbor EPCO se skládá z jednoho člena z každé centrální banky, který je vybírán z vedoucích zaměstnanců se znalostmi a zkušenostmi v organizačních a strategických záležitostech v rámci příslušných institucí, a z odborníků v oblasti zadávání zakázek. Řídící výbor EPCO podává zprávy Radě guvernérů prostřednictvím Výkonné rady. Předsednictví a funkci sekretariátu řídícího výboru EPCO zajišťuje ECB;

| g) | „společným nabídkovým řízením“ řízení pro účely společného zadávání zakázek na zboží a služby prováděné vedoucí centrální bankou ve prospěch centrálních bank, které se účastní společného nabídkového řízení. |
| --- | --- |

g)

„společným nabídkovým řízením“ řízení pro účely společného zadávání zakázek na zboží a služby prováděné vedoucí centrální bankou ve prospěch centrálních bank, které se účastní společného nabídkového řízení.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Toto rozhodnutí se vztahuje na společné zadávání zakázek na zboží a služby ze strany centrálních bank, které jsou nezbytné pro plnění úkolů Eurosystému.

2.   Účast centrálních bank na činnosti EPCO a ve společných nabídkových řízeních je dobrovolná.

3.   Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny obecné zásady ECB/2004/18 ze dne 16. září 2004 o zadávání zakázek na eurobankovky (2).

Článek 3

Koordinační úřad Eurosystému pro zadávání zakázek

1.   EPCO plní tyto úkoly:

| a) | napomáhá k přijetí nejlepší praxe v oblasti zadávání zakázek v rámci Eurosystému; |
| --- | --- |

a)

napomáhá k přijetí nejlepší praxe v oblasti zadávání zakázek v rámci Eurosystému;

| b) | rozvíjí infrastrukturu (např. dovednosti, funkční nástroje, informační systémy, procesy) potřebnou ke společnému zadávání zakázek; |
| --- | --- |

b)

rozvíjí infrastrukturu (např. dovednosti, funkční nástroje, informační systémy, procesy) potřebnou ke společnému zadávání zakázek;

| c) | zjišťuje příležitosti ke společnému zadávání zakázek, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí nebo i mimo ně, na základě požadavků na zadávání zakázek, které centrální banky zasílají EPCO; |
| --- | --- |

c)

zjišťuje příležitosti ke společnému zadávání zakázek, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí nebo i mimo ně, na základě požadavků na zadávání zakázek, které centrální banky zasílají EPCO;

| d) | na základě hodnocení podle písmene c) připravuje a podle potřeby aktualizuje roční plán zadávání zakázek pro společná nabídková řízení; |
| --- | --- |

d)

na základě hodnocení podle písmene c) připravuje a podle potřeby aktualizuje roční plán zadávání zakázek pro společná nabídková řízení;

| e) | připravuje společné požadavky ve spolupráci s centrálními bankami, které se účastní společného nabídkového řízení; |
| --- | --- |

e)

připravuje společné požadavky ve spolupráci s centrálními bankami, které se účastní společného nabídkového řízení;

| f) | podporuje centrální banky ve společných nabídkových řízeních; |
| --- | --- |

f)

podporuje centrální banky ve společných nabídkových řízeních;

| g) | podporuje centrální banky při zadávání zakázek týkajících se společných projektů Evropského systému centrálních bank, pokud o to požádá centrální banka, která projekt vede. |
| --- | --- |

g)

podporuje centrální banky při zadávání zakázek týkajících se společných projektů Evropského systému centrálních bank, pokud o to požádá centrální banka, která projekt vede.

2.   Hostitelská centrální banka poskytuje materiální a lidské zdroje, které EPCO potřebuje k plnění svých úkolů, v souladu s rozpočtem schváleným Radou guvernérů ve smyslu odstavce 4.

3.   Hostitelská centrální banka může po konzultaci s řídícím výborem EPCO přijmout pravidla týkající se vnitřní organizace a správy EPCO, včetně kodexu chování zaměstnanců EPCO s cílem zajistit co největší integritu při plnění jejich povinností.

4.   Centrální banky financují rozpočet EPCO v souladu s pravidly přijatými Radou guvernérů. Před začátkem účetního roku předloží EPCO prostřednictvím řídícího výboru EPCO a Výkonné rady návrh ročního rozpočtu Radě guvernérů ke schválení.

5.   EPCO předkládá výroční zprávu o své činnosti Radě guvernérů prostřednictvím řídícího výboru EPCO a Výkonné rady.

6.   Činnost EPCO podléhá kontrole Výboru interních auditorů v souladu s pravidly přijatými Radou guvernérů. Tím nejsou dotčena pravidla kontroly a auditu, která se vztahují na hostitelskou centrální banku nebo která tato hostitelská centrální banka přijala.

7.   Po pěti letech od zřízení EPCO provede řídící výbor EPCO hodnocení efektivnosti a účinnosti činnosti EPCO. Na základě tohoto hodnocení Rada guvernérů rozhodne o tom, zda je nutné uskutečnit výběrové řízení na novou hostitelskou centrální banku.

Článek 4

Společná nabídková řízení

1.   Pro účely tohoto rozhodnutí se společné nabídkové řízení považuje za nezbytné, jestliže: i) lze důvodně očekávat, že společné zadávání zakázek na zboží a služby bude znamenat výhodnější nákupní podmínky v souladu se zásadami hospodárnosti výdajů a efektivnosti, nebo ii) centrální banky potřebují přijmout harmonizované požadavky a standardy ve vztahu k takovému zboží nebo takovým službám.

2.   Poté, co zjistí příležitost ke společnému zadávání zakázek, vyzve EPCO centrální banky, aby se zúčastnily společného nabídkového řízení. Centrální banky informují EPCO v dostatečném předstihu o tom, zda se hodlají účastnit společného nabídkového řízení, a je-li tomu tak, oznámí své obchodní podmínky EPCO. Centrální banka může od účasti ve společném nabídkovém řízení odstoupit před zveřejněním oznámení o zakázce.

3.   Na základě ročního plánu zadávání zakázek pro společná nabídková řízení připraveného EPCO a po konzultaci s řídícím výborem EPCO může dát Rada guvernérů podnět ke společnému nabídkovému řízení a vybrat vedoucí centrální banku (banky) z centrálních bank, které se společného nabídkového řízení účastní. Každá aktualizace ročního plánu zadávání zakázek se poskytuje Radě guvernérů.

4.   Vedoucí centrální banka provádí společné nabídkové řízení ve prospěch centrálních bank, které se tohoto společného nabídkového řízení účastní, v souladu s pravidly pro zadávání zakázek, které se vztahují na vedoucí centrální banku. Vedoucí centrální banka v oznámení o zakázce upřesní, které centrální banky se společného nabídkového řízení účastní, jakož i strukturu smluvních vztahů.

5.   Vedoucí centrální banka připraví zadávací dokumentaci a vyhodnotí žádosti a nabídky ve spolupráci s EPCO a ostatními centrálními bankami, které se účastní společného nabídkového řízení.

6.   Vedoucí centrální banka provádí společné nabídkové řízení v jazyce uvedeném v ročním plánu zadávání zakázek.

Článek 5

Účast národních centrálních bank členských států, které dosud nepřijaly euro

Rada guvernérů může vyzvat národní centrální banky členských států, které dosud nepřijaly euro, k účasti na činnosti EPCO a ve společných nabídkových řízeních za stejných podmínek jako jsou ty, které se vztahují na centrální banky.

Článek 6

Závěrečné ustanovení

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2008.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. listopadu 2008.

Prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.

1

(2)  Úř. věst. L 320, 21.10.2004, s. 21.

2

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/79

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUMM/1/2008

ze dne 16. září 2008

o jmenování vedoucího Pozorovatelské mise Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia)

(2008/894/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2008/736/SZBP ze dne 15. září 2008 o Pozorovatelské misi Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia) (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 této společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 10 odst. 1 společné akce 2008/736/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor v souladu s článkem 25 Smlouvy zmocněn k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem výkonu politické kontroly a strategického řízení EUMM Georgia, včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 10 odst. 1 společné akce 2008/736/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor v souladu s článkem 25 Smlouvy zmocněn k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem výkonu politické kontroly a strategického řízení EUMM Georgia, včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

| (2) | Generální tajemník, vysoký představitel navrhl jmenovat vedoucím mise EUMM Georgia pana Hansjörga HABERA, |
| --- | --- |

(2)

Generální tajemník, vysoký představitel navrhl jmenovat vedoucím mise EUMM Georgia pana Hansjörga HABERA,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Pan Hansjörg HABER je jmenován vedoucím Pozorovatelské mise Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia).

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Použije se do 15. září 2009.

V Bruselu dne 16. září 2008.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předsedkyně

C. ROGER

---

(1)  Úř. věst. L 248, 17.9.2008, s. 26.

1

---

| 29.11.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/80

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU BiH/14/2008

ze dne 21. listopadu 2008

o jmenování velitele sil Evropské unie pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině

(2008/895/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2004/570/SZBP ze dne 12. července 2004 o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině (1), a zejména na článek 6 uvedené společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 6 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání dalších rozhodnutí o jmenování velitele sil Evropské unie. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 6 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání dalších rozhodnutí o jmenování velitele sil Evropské unie.

| (2) | Dne 25. září 2007 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí BiH/11/2007 (2), kterým jmenoval velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině generálmajora Ignacia MARTÍNA VILLALAÍNA. |
| --- | --- |

(2)

Dne 25. září 2007 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí BiH/11/2007 (2), kterým jmenoval velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině generálmajora Ignacia MARTÍNA VILLALAÍNA.

| (3) | Velitel operace EU doporučil, aby byl novým velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině jmenován generálmajor Stefano CASTAGNOTTO. |
| --- | --- |

(3)

Velitel operace EU doporučil, aby byl novým velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině jmenován generálmajor Stefano CASTAGNOTTO.

| (4) | Vojenský výbor EU toto doporučení podpořil. |
| --- | --- |

(4)

Vojenský výbor EU toto doporučení podpořil.

| (5) | V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění rozhodnutí a akcí Evropské unie, které souvisejí s obranou. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění rozhodnutí a akcí Evropské unie, které souvisejí s obranou.

| (6) | Evropská rada na zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že opatření „Berlín plus“ a jejich provádění se bude vztahovat pouze na ty členské státy, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO, |
| --- | --- |

(6)

Evropská rada na zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že opatření „Berlín plus“ a jejich provádění se bude vztahovat pouze na ty členské státy, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině je jmenován generálmajor Stefano CASTAGNOTTO.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem 4. prosince 2008.

V Bruselu dne 21. listopadu 2008.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předsedkyně

C. ROGER

---

(1)  Úř. věst. L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

(2)  Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 60.

2

---