# Eiropas Savienības L 270/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 270 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 10. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 270

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 10. oktobris

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/765/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 11. decembris) par atbalstu C 7/06 (ex NN 83/05), ko Somija sniegusi Tieliikelaitos/Destia

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 6073)


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/766/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 25. augusts) par vadītāja apliecību kategoriju savstarpējo atbilstību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 3790)


   (
  1
  ) | 31 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

LĒMUMI

Komisija

2008/765/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 11. decembris) par atbalstu C 7/06 (ex NN 83/05), ko Somija sniegusi Tieliikelaitos/Destia

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 6073)


   (
  1
  )

ex

Tieliikelaitos/Destia

(izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 6073)

(
  1

1

2008/766/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 25. augusts) par vadītāja apliecību kategoriju savstarpējo atbilstību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 3790)


   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 3790)

(
  1

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 10.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 270/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 11. decembris)

par atbalstu C 7/06 (ex NN 83/05), ko Somija sniegusi Tieliikelaitos/Destia

(izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 6073)

(Autentisks ir tikai teksts somu un zviedru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/765/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Pēc vairākām divu Somijas rūpniecības asociāciju sūdzībām, kurās apgalvots, ka Somijas iestādes, atdalot Tieliikelaitos kā atsevišķu valsts uzņēmumu no Somijas valsts pārvaldes, ir pārkāpušas vairākus EK līguma noteikumus, tai skaitā noteikumus par valsts atbalstu, Komisija 2006. gada 22. februārī pieņēma lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (C(2006) 461, galīgā redakcija). |
| --- | --- |

(1)

Pēc vairākām divu Somijas rūpniecības asociāciju sūdzībām, kurās apgalvots, ka Somijas iestādes, atdalot Tieliikelaitos kā atsevišķu valsts uzņēmumu no Somijas valsts pārvaldes, ir pārkāpušas vairākus EK līguma noteikumus, tai skaitā noteikumus par valsts atbalstu, Komisija 2006. gada 22. februārī pieņēma lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (C(2006) 461, galīgā redakcija).

| (2) | Ar 2006. gada 23. februāra vēstuli Komisija informēja Somiju par lēmumu sākt procedūru, dodot Somijas iestādēm iespēju viena mēneša laikā iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2006. gada 23. februāra vēstuli Komisija informēja Somiju par lēmumu sākt procedūru, dodot Somijas iestādēm iespēju viena mēneša laikā iesniegt savus apsvērumus.

| (3) | Ar 2006. gada 3. maija vēstuli Komisija nosūtīja sūdzības iesniedzējiem lēmuma sākt procedūru kopiju, dodot tiem iespēju viena mēneša laikā iesniegt komentārus par minēto lēmumu. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2006. gada 3. maija vēstuli Komisija nosūtīja sūdzības iesniedzējiem lēmuma sākt procedūru kopiju, dodot tiem iespēju viena mēneša laikā iesniegt komentārus par minēto lēmumu.

| (4) | Komisija Somijas atbildi uz Komisijas lēmumu sākt procedūru saņēma ar 2006. gada 31. maija vēstuli – pēc tam, kad tā divas reizes bija pagarinājusi atbildes iesniegšanas termiņu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija Somijas atbildi uz Komisijas lēmumu sākt procedūru saņēma ar 2006. gada 31. maija vēstuli – pēc tam, kad tā divas reizes bija pagarinājusi atbildes iesniegšanas termiņu.

| (5) | Ar 2006. gada 22. jūnija vēstuli sūdzības iesniedzēji nosūtīja savus komentārus par Komisijas lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2006. gada 22. jūnija vēstuli sūdzības iesniedzēji nosūtīja savus komentārus par Komisijas lēmumu sākt procedūru.

| (6) | Ar 2006. gada 6. jūlija vēstuli Komisija pārsūtīja šos komentārus Somijas iestādēm, dodot tām iespēju atbildēt viena mēneša laikā. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2006. gada 6. jūlija vēstuli Komisija pārsūtīja šos komentārus Somijas iestādēm, dodot tām iespēju atbildēt viena mēneša laikā.

| (7) | Komisija Somijas atbildi uz sūdzības iesniedzēju komentāriem saņēma ar 2006. gada 27. septembra vēstuli. |
| --- | --- |

(7)

Komisija Somijas atbildi uz sūdzības iesniedzēju komentāriem saņēma ar 2006. gada 27. septembra vēstuli.

| (8) | Pēc Somijas iestāžu un Komisijas 2006. gada 7. septembra tikšanās Somijas iestādes 2007. gada 6. februārī iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Pēc Somijas iestāžu un Komisijas 2006. gada 7. septembra tikšanās Somijas iestādes 2007. gada 6. februārī iesniedza papildu informāciju.

| (9) | Komisija 2007. gada 20. aprīlī nosūtīja Somijas iestādēm vēstuli, kurā tā pieprasīja sīkākus paskaidrojumus. Somijas iestāžu atbilde tika saņemta 2007. gada 22. maijā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2007. gada 20. aprīlī nosūtīja Somijas iestādēm vēstuli, kurā tā pieprasīja sīkākus paskaidrojumus. Somijas iestāžu atbilde tika saņemta 2007. gada 22. maijā.

| (10) | Ar 2007. gada 4. jūlija un 27. jūlija vēstulēm Komija pieprasīja, lai Somijas iestādes nosūta trūkstošo informāciju, kas bija vajadzīga galīgā lēmuma pieņemšanai. Atbildes tika saņemtas attiecīgi 2007. gada 10. augustā un 29. augustā. |
| --- | --- |

(10)

Ar 2007. gada 4. jūlija un 27. jūlija vēstulēm Komija pieprasīja, lai Somijas iestādes nosūta trūkstošo informāciju, kas bija vajadzīga galīgā lēmuma pieņemšanai. Atbildes tika saņemtas attiecīgi 2007. gada 10. augustā un 29. augustā.

2.   FAKTI

2.1.   Atbalsta saņēmējs

| (11) | Tieliikelaitos ir Somijas valsts uzņēmums, kura viens no darbības veidiem ir ceļu projektēšana, būvniecība un uzturēšana un otrs – prāmju pakalpojumi. Lai gan no 2007. gada 14. februāra uzņēmuma nosaukums ir nomainīts uz Destia, Komisija pārskatāmības labad šajā lēmumā izmantos uzņēmuma sākotnējo nosaukumu, t. i., Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(11)

Tieliikelaitos ir Somijas valsts uzņēmums, kura viens no darbības veidiem ir ceļu projektēšana, būvniecība un uzturēšana un otrs – prāmju pakalpojumi. Lai gan no 2007. gada 14. februāra uzņēmuma nosaukums ir nomainīts uz Destia, Komisija pārskatāmības labad šajā lēmumā izmantos uzņēmuma sākotnējo nosaukumu, t. i., Tieliikelaitos.

| (12) | Saskaņā ar Somijas administratīvajiem tiesību aktiem valsts uzņēmums ir valstij piederošs subjekts, kurš veic uzņēmējdarbību, bet nav reģistrēts. Valsts uzņēmumus reglamentē Likuma par valsts uzņēmumiem (2) noteikumi. Valsts uzņēmuma statuss ir starp valsts pārvaldes iestādi un valstij piederošu uzņēmumu. Valsts uzņēmums darbojas saskaņā ar uzņēmējdarbības principiem, bet tā lēmējvara un izpildvara ir parlamentam, valdībai un attiecīgajām ministrijām. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Somijas administratīvajiem tiesību aktiem valsts uzņēmums ir valstij piederošs subjekts, kurš veic uzņēmējdarbību, bet nav reģistrēts. Valsts uzņēmumus reglamentē Likuma par valsts uzņēmumiem (2) noteikumi. Valsts uzņēmuma statuss ir starp valsts pārvaldes iestādi un valstij piederošu uzņēmumu. Valsts uzņēmums darbojas saskaņā ar uzņēmējdarbības principiem, bet tā lēmējvara un izpildvara ir parlamentam, valdībai un attiecīgajām ministrijām.

| (13) | Lai gan pēdējos sešos gados Tieliikelaitos gada apgrozījums ir pazeminājies (par 15 %), ar 474,1 miljona euro apgrozījumu 2006. gadā tas joprojām ir vērā ņemams tirgus dalībnieks Somijas būvniecības tirgus infrastruktūras nozarē. |
| --- | --- |

(13)

Lai gan pēdējos sešos gados Tieliikelaitos gada apgrozījums ir pazeminājies (par 15 %), ar 474,1 miljona euro apgrozījumu 2006. gadā tas joprojām ir vērā ņemams tirgus dalībnieks Somijas būvniecības tirgus infrastruktūras nozarē.

| (14) | Tā apgrozījumu galvenokārt veido būvniecības pakalpojumi (47 %), ceļu uzturēšanas pakalpojumi (31 %), ceļu seguma un minerālagregātu pakalpojumi (asfaltēšanas darbi, ceļu marķējuma pakalpojumi, mineralālagregātu ražošana – 11 %). Tieliikelaitos sniedz pakalpojumus Somijas Autoceļu pārvaldei (68 % no Tieliikelaitos apgrozījuma), komercuzņēmumiem (15 %), pašvaldībām un pilsētām (13 %), citām valdības aģentūrām (2 %) u.c. |
| --- | --- |

(14)

Tā apgrozījumu galvenokārt veido būvniecības pakalpojumi (47 %), ceļu uzturēšanas pakalpojumi (31 %), ceļu seguma un minerālagregātu pakalpojumi (asfaltēšanas darbi, ceļu marķējuma pakalpojumi, mineralālagregātu ražošana – 11 %). Tieliikelaitos sniedz pakalpojumus Somijas Autoceļu pārvaldei (68 % no Tieliikelaitos apgrozījuma), komercuzņēmumiem (15 %), pašvaldībām un pilsētām (13 %), citām valdības aģentūrām (2 %) u.c.

| (15) | Tieliikelaitos peļņa 2006. gadā bija 10,6 miljoni euro. Tā vidējais darbinieku skaits 2006. gadā bija 2 469. |
| --- | --- |

(15)

Tieliikelaitos peļņa 2006. gadā bija 10,6 miljoni euro. Tā vidējais darbinieku skaits 2006. gadā bija 2 469.

2.2.   Ceļu pakalpojumu un prāmju pakalpojumu reforma Somijā

| (16) | Līdz 2000. gada beigām Somijas valsts ceļu tīkla uzturēšanu galvenokārt veica Somijas Ceļu pakalpojumu aģentūra. Ceļu pakalpojumu aģentūra daļēji veica arī jauno valsts ceļu projektēšanu un būvniecību. Šeit jāpiemin, ka Somijā ir 78 000 km valsts ceļu, 26 000 km pašvaldību ielu un 350 000 km privātu (zemas kvalitātes) “meža” ceļu. |
| --- | --- |

(16)

Līdz 2000. gada beigām Somijas valsts ceļu tīkla uzturēšanu galvenokārt veica Somijas Ceļu pakalpojumu aģentūra. Ceļu pakalpojumu aģentūra daļēji veica arī jauno valsts ceļu projektēšanu un būvniecību. Šeit jāpiemin, ka Somijā ir 78 000 km valsts ceļu, 26 000 km pašvaldību ielu un 350 000 km privātu (zemas kvalitātes) “meža” ceļu.

| (17) | Ceļu pakalpojumu aģentūra bija valsts aģentūra, kas bija atbildīga par valsts ceļu pārvaldi un uzturēšanu, ceļu satiksmes nosacījumu izveidošanu un ar to saistītiem pakalpojumiem. Saskaņā ar Somijas administratīvajiem tiesību aktiem valsts aģentūra ir valsts pārvaldes nodaļa, kas ir valsts sastāvdaļa bez sava juridiskās personas statusa. |
| --- | --- |

(17)

Ceļu pakalpojumu aģentūra bija valsts aģentūra, kas bija atbildīga par valsts ceļu pārvaldi un uzturēšanu, ceļu satiksmes nosacījumu izveidošanu un ar to saistītiem pakalpojumiem. Saskaņā ar Somijas administratīvajiem tiesību aktiem valsts aģentūra ir valsts pārvaldes nodaļa, kas ir valsts sastāvdaļa bez sava juridiskās personas statusa.

| (18) | Pirms liberalizācijas privāto konsultantu, attīstības un uzturēšanas uzņēmumu pakalpojumi tika izmantoti tikai tad, ja Ceļu pakalpojumu aģentūras “ceļu būvniecības” daļa (3) nevarēja sniegt attiecīgo pakalpojumu. Īpaši regulāras ceļu uzturēšanas nozarē (4), kuras galvenais uzdevums ir ceļu attīrīšana no ledus, pirms liberalizācijas procesa uzsākšanas nebija gandrīz neviena privāta uzņēmēja – tie bija veikuši tikai divus nelielus projektus 90. gadu beigās, kad tika izsludināts sākotnējais/izmēģinājuma konkurss. |
| --- | --- |

(18)

Pirms liberalizācijas privāto konsultantu, attīstības un uzturēšanas uzņēmumu pakalpojumi tika izmantoti tikai tad, ja Ceļu pakalpojumu aģentūras “ceļu būvniecības” daļa (3) nevarēja sniegt attiecīgo pakalpojumu. Īpaši regulāras ceļu uzturēšanas nozarē (4), kuras galvenais uzdevums ir ceļu attīrīšana no ledus, pirms liberalizācijas procesa uzsākšanas nebija gandrīz neviena privāta uzņēmēja – tie bija veikuši tikai divus nelielus projektus 90. gadu beigās, kad tika izsludināts sākotnējais/izmēģinājuma konkurss.

| (19) | Somijas iestādes 2000. gada martā nolēma nodalīt Ceļu pakalpojumu aģentūras būvniecības darbības, izveidojot valsts uzņēmumu ar nosaukumu Tieliikelaitos, un turpināt Autoceļu pārvaldes kā klientu aģentūras darbību ceļu uzturēšanas jomā. Tas tika darīts, lai nodalītu klientu, kas iegādājas uzturēšanas un būvniecības pakalpojumus, no minēto pakalpojumu sniedzēju lomas. |
| --- | --- |

(19)

Somijas iestādes 2000. gada martā nolēma nodalīt Ceļu pakalpojumu aģentūras būvniecības darbības, izveidojot valsts uzņēmumu ar nosaukumu Tieliikelaitos, un turpināt Autoceļu pārvaldes kā klientu aģentūras darbību ceļu uzturēšanas jomā. Tas tika darīts, lai nodalītu klientu, kas iegādājas uzturēšanas un būvniecības pakalpojumus, no minēto pakalpojumu sniedzēju lomas.

| (20) | Somijas izraudzītā pieeja bija pakāpeniska tirgus atvēršana. Šajā nolūkā Autoceļu pārvaldes uzdevums bija radīt tirgus paplašināšanās iespēju, piemēram, ieviešot jaunas, konkurenci rosinošas konkursu procedūras. |
| --- | --- |

(20)

Somijas izraudzītā pieeja bija pakāpeniska tirgus atvēršana. Šajā nolūkā Autoceļu pārvaldes uzdevums bija radīt tirgus paplašināšanās iespēju, piemēram, ieviešot jaunas, konkurenci rosinošas konkursu procedūras.

| (21) | Reformas rezultātā valsts ceļu projektēšana, būvniecība un uzturēšana 2004. gada beigās tika pilnībā atvērta konkurencei. Attiecībā uz pašvaldību ceļiem saskaņā ar subsidiaritātes principu pašvaldībām tika atstāta iespēja izvēlēties, vai izmantot iekšējās būvniecības jaudas vai nē. Ja tās izvēlas izmantot ārpakalpojumus, tas jādara, izmantojot atklāta konkursa procedūras. |
| --- | --- |

(21)

Reformas rezultātā valsts ceļu projektēšana, būvniecība un uzturēšana 2004. gada beigās tika pilnībā atvērta konkurencei. Attiecībā uz pašvaldību ceļiem saskaņā ar subsidiaritātes principu pašvaldībām tika atstāta iespēja izvēlēties, vai izmantot iekšējās būvniecības jaudas vai nē. Ja tās izvēlas izmantot ārpakalpojumus, tas jādara, izmantojot atklāta konkursa procedūras.

| (22) | Attiecībā uz prāmju pakalpojumiem tirgus atvēršana konkurencei notiks 2010. gadā. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz prāmju pakalpojumiem tirgus atvēršana konkurencei notiks 2010. gadā.

2.3.   Tieliikelaitos darbības noteikumi, tai skaitā īpašie noteikumi pārejas posmā no 2001. gada līdz 2004. gadam

| (23) | Pārejas posmā no 2001. gada līdz 2004. gadam saskaņā ar Likumu par Tieliikelaitos
   (5) un valdības dekrētu par Tieliikelaitos
   (6), Tieliikelaitos:






  — | nevarēja darboties kā minerālagregātu piegādātājs un varēja izmantot šos agregātus tikai ceļu segumam; tam bija jāatturas no iekšējo ūdensceļu darbiem, pazemes būvniecības, enerģētikas tīklu būvniecības, sagatavošanas darbiem, būvlaukumu darbiem un darbiem, kas nav saistīti ar satiksmes joslām un satiksmes vidi, tai skaitā nojaukšanas darbiem; |
| --- | --- | --- |

(23)

Pārejas posmā no 2001. gada līdz 2004. gadam saskaņā ar Likumu par Tieliikelaitos
   (5) un valdības dekrētu par Tieliikelaitos
   (6), Tieliikelaitos:

—

nevarēja darboties kā minerālagregātu piegādātājs un varēja izmantot šos agregātus tikai ceļu segumam; tam bija jāatturas no iekšējo ūdensceļu darbiem, pazemes būvniecības, enerģētikas tīklu būvniecības, sagatavošanas darbiem, būvlaukumu darbiem un darbiem, kas nav saistīti ar satiksmes joslām un satiksmes vidi, tai skaitā nojaukšanas darbiem;

| — | nedrīkstēja radīt pārmērīgu jaudu savā nozarē; nebija tiesīgs iegādāties ekskavatorus, smalcināšanas tehniku vai palielināt citu iekārtu skaitu. |
| --- | --- |

—

nedrīkstēja radīt pārmērīgu jaudu savā nozarē; nebija tiesīgs iegādāties ekskavatorus, smalcināšanas tehniku vai palielināt citu iekārtu skaitu.

| (24) | Turklāt Tieliikelaitos pārejas posmā bija jānodrošina darbs uz to pārgājušajiem darbiniekiem – parlamenta lēmums par ceļu pakalpojumu reformu (7) paredzēja, ka Tieliikelaitos pārejas posmā nevar atlaist vai uz laiku atlaist darbiniekus, ne arī piespiedu kārtā pārcelt tos citā darbā. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt Tieliikelaitos pārejas posmā bija jānodrošina darbs uz to pārgājušajiem darbiniekiem – parlamenta lēmums par ceļu pakalpojumu reformu (7) paredzēja, ka Tieliikelaitos pārejas posmā nevar atlaist vai uz laiku atlaist darbiniekus, ne arī piespiedu kārtā pārcelt tos citā darbā.

| (25) | Tieliikelaitos tika uzlikti vairāki citi pastāvīgi ierobežojumi. |
| --- | --- |

(25)

Tieliikelaitos tika uzlikti vairāki citi pastāvīgi ierobežojumi.

| (26) | Pirmkārt, saskaņā ar Likumu par Tieliikelaitos uzņēmumam ir pastāvīgs uzdevums iesniegt piedāvājumus visiem ceļu uzturēšanas līgumiem un prāmju satiksmes veikšanai visā valstī. |
| --- | --- |

(26)

Pirmkārt, saskaņā ar Likumu par Tieliikelaitos uzņēmumam ir pastāvīgs uzdevums iesniegt piedāvājumus visiem ceļu uzturēšanas līgumiem un prāmju satiksmes veikšanai visā valstī.

| (27) | Otrkārt, uzņēmumam jābūt gatavam piedāvāt savus pakalpojumus ārkārtējās situācijās. Autoceļu pārvaldes un Tieliikelaitos pienākums ir sagatavoties ārkārtējām situācijām saskaņā ar atsevišķu īpašo Likumu par ārkārtas pilnvarām (8). Sagatavošanās sastāv no iepriekšējas plānošanas, iepriekšējas sagatavošanās darbībām ārkārtējos apstākļos un citiem pasākumiem. Atbilstīgi valdības programmai (9) Transporta un sakaru ministrija katrā konkrētā situācijā nosaka nepieciešamo sagatavotības līmeni un atbildības sadalījumu starp Autoceļu pārvaldi un Tieliikelaitos. Turklāt pārejas posmā Tieliikelaitos bija jānodrošina arī degvielas uzkrājumi ārkārtējiem gadījumiem. |
| --- | --- |

(27)

Otrkārt, uzņēmumam jābūt gatavam piedāvāt savus pakalpojumus ārkārtējās situācijās. Autoceļu pārvaldes un Tieliikelaitos pienākums ir sagatavoties ārkārtējām situācijām saskaņā ar atsevišķu īpašo Likumu par ārkārtas pilnvarām (8). Sagatavošanās sastāv no iepriekšējas plānošanas, iepriekšējas sagatavošanās darbībām ārkārtējos apstākļos un citiem pasākumiem. Atbilstīgi valdības programmai (9) Transporta un sakaru ministrija katrā konkrētā situācijā nosaka nepieciešamo sagatavotības līmeni un atbildības sadalījumu starp Autoceļu pārvaldi un Tieliikelaitos. Turklāt pārejas posmā Tieliikelaitos bija jānodrošina arī degvielas uzkrājumi ārkārtējiem gadījumiem.

| (28) | Visbeidzot, kā jebkuram valsts uzņēmumam, Tieliikelaitos ir jāveic savi pamatuzdevumi. Konkrēti, tam ir noteikti ierobežojumi attiecībā uz filiāļu atļautajām darbībām un uzņēmuma iespējām darboties ārzemēs, kā arī aizliegums veikt noteiktus finanšu darījumus grupas ietvaros. |
| --- | --- |

(28)

Visbeidzot, kā jebkuram valsts uzņēmumam, Tieliikelaitos ir jāveic savi pamatuzdevumi. Konkrēti, tam ir noteikti ierobežojumi attiecībā uz filiāļu atļautajām darbībām un uzņēmuma iespējām darboties ārzemēs, kā arī aizliegums veikt noteiktus finanšu darījumus grupas ietvaros.

2.4.   Attiecīgo pasākumu apraksts

2.4.1.   Valsts aizdevums

| (29) | Somijas valdība savā 2000. gada 21. decembra ģenerālsesijā noteica bilances līdzekļu sadalījumu Tieliikelaitos, kas sāka darbību 2001. gada sākumā. Daļa no Tieliikelaitos rīcībā nodotajiem līdzekļiem bija ilgtermiņa aizdevums un daļa – pašu kapitāls. |
| --- | --- |

(29)

Somijas valdība savā 2000. gada 21. decembra ģenerālsesijā noteica bilances līdzekļu sadalījumu Tieliikelaitos, kas sāka darbību 2001. gada sākumā. Daļa no Tieliikelaitos rīcībā nodotajiem līdzekļiem bija ilgtermiņa aizdevums un daļa – pašu kapitāls.

| (30) | Tādējādi Tieliikelaitos tika piešķirts valsts ilgtermiņa kapitāla aizdevums 41,44 miljonu euro apmērā. Aizdevuma atmaksāšanas periods ir 15 gadi (no 2001. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 1. janvārim), no kuriem pirmajos trīs gados pamatsummas maksājumi nebija jāveic. Tika noteikts arī tas, ka procentu likme pakāpeniski pieaugs līdz 5 %, attiecīgi 2001. gadā tā būs 1 %, 2002. gadā – 1,5 %, 2003. gadā – 2,5 %, 2004. gadā – 3,5 % un no 2005. gada – 5 %. |
| --- | --- |

(30)

Tādējādi Tieliikelaitos tika piešķirts valsts ilgtermiņa kapitāla aizdevums 41,44 miljonu euro apmērā. Aizdevuma atmaksāšanas periods ir 15 gadi (no 2001. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 1. janvārim), no kuriem pirmajos trīs gados pamatsummas maksājumi nebija jāveic. Tika noteikts arī tas, ka procentu likme pakāpeniski pieaugs līdz 5 %, attiecīgi 2001. gadā tā būs 1 %, 2002. gadā – 1,5 %, 2003. gadā – 2,5 %, 2004. gadā – 3,5 % un no 2005. gada – 5 %.

2.4.2.   Tieliikelaitos rīcībā nodotie nefinanšu līdzekļi, tai skaitā zemes un grants ieguves vietas

| (31) | Kad tika nolemts par Ceļu pakalpojumu aģentūras sadalīšanu Autoceļu pārvaldē un Tieliikelaitos, Ceļu pakalpojumu aģentūras īpašuma sadalīšanas princips bija tāds, ka ceļu tiesību aktu regulētie līdzekļi, t. i., galvenokārt paši ceļi, paliek Autoceļu pārvaldes pārziņā, bet ceļu uzturēšanai un prāmjiem izmantotie līdzekļi tiek iekļauti uzņēmuma Tieliikelaitos grāmatvedībā. |
| --- | --- |

(31)

Kad tika nolemts par Ceļu pakalpojumu aģentūras sadalīšanu Autoceļu pārvaldē un Tieliikelaitos, Ceļu pakalpojumu aģentūras īpašuma sadalīšanas princips bija tāds, ka ceļu tiesību aktu regulētie līdzekļi, t. i., galvenokārt paši ceļi, paliek Autoceļu pārvaldes pārziņā, bet ceļu uzturēšanai un prāmjiem izmantotie līdzekļi tiek iekļauti uzņēmuma Tieliikelaitos grāmatvedībā.

| (32) | Iekārtu nodošana tika veikta par grāmatvedības vērtību, ko aprēķināja, no iegādes cenas atņemot nolietojuma vērtību. Arī jau iegūtie grants resursi tika iekļauti Tieliikelaitos bilancē par grāmatvedības vērtību. |
| --- | --- |

(32)

Iekārtu nodošana tika veikta par grāmatvedības vērtību, ko aprēķināja, no iegādes cenas atņemot nolietojuma vērtību. Arī jau iegūtie grants resursi tika iekļauti Tieliikelaitos bilancē par grāmatvedības vērtību.

| (33) | Zemes un grants ieguves vietu grāmatvedības vērtība tika paaugstināta, jo Somijas valdība uzskatīja, ka tā ir zemāka par reālo vērtību. Šajā nolūkā Somijas Transporta un sakaru ministrija izveidoja darba grupu (10), kurai bija jāizstrādā piedāvājumi par Autoceļu pārvaldes rīcībā atstājamām un Tieliikelaitos nododamajām resursu ieguves vietām un to reālo tirgus vērtību. Tomēr tai neizdevās vienoties par zemes ieguves vietu vērtību. |
| --- | --- |

(33)

Zemes un grants ieguves vietu grāmatvedības vērtība tika paaugstināta, jo Somijas valdība uzskatīja, ka tā ir zemāka par reālo vērtību. Šajā nolūkā Somijas Transporta un sakaru ministrija izveidoja darba grupu (10), kurai bija jāizstrādā piedāvājumi par Autoceļu pārvaldes rīcībā atstājamām un Tieliikelaitos nododamajām resursu ieguves vietām un to reālo tirgus vērtību. Tomēr tai neizdevās vienoties par zemes ieguves vietu vērtību.

| (34) | Transporta un sakaru ministrija pēc konsultēšanās ar neatkarīgu konsultāciju uzņēmumu Catella Real Estate Consulting Ltd (turpmāk tekstā – “Catella”) pati noteica zemes un grants ieguves vietu vērtību. |
| --- | --- |

(34)

Transporta un sakaru ministrija pēc konsultēšanās ar neatkarīgu konsultāciju uzņēmumu Catella Real Estate Consulting Ltd (turpmāk tekstā – “Catella”) pati noteica zemes un grants ieguves vietu vērtību.

2.4.3.   Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par ceļu pakalpojumiem

| (35) | Ceļu pakalpojumu aģentūras reformas pārejas noteikumi paredzēja, ka no 2001. gada līdz 2004. gadam tikai daļa no valsts ceļu projektēšanas, būvniecības un uzturēšanas līgumiem tiks slēgti, izmantojot Autoceļu pārvaldes izsludinātos konkursus, bet ka šī daļa pakāpeniski palielināsies. Pārējos līgumus sarunu procedūras rezultātā bez konkursa procedūras noslēgs Tieliikelaitos un Autoceļu pārvalde. |
| --- | --- |

(35)

Ceļu pakalpojumu aģentūras reformas pārejas noteikumi paredzēja, ka no 2001. gada līdz 2004. gadam tikai daļa no valsts ceļu projektēšanas, būvniecības un uzturēšanas līgumiem tiks slēgti, izmantojot Autoceļu pārvaldes izsludinātos konkursus, bet ka šī daļa pakāpeniski palielināsies. Pārējos līgumus sarunu procedūras rezultātā bez konkursa procedūras noslēgs Tieliikelaitos un Autoceļu pārvalde.

| (36) | Sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu cenu sākuma līmenis bija to līgumu cenu līmenis, kas tika izraudzīti izsludinātajos konkursos. Autoceļu pārvalde attiecīgi izskatīja Tieliikelaitos cenu piedāvājumus par līgumiem saskaņā ar sarunu procedūru un salīdzināja tos ar konkurentu piedāvātajām cenām konkursos. Turpmākajā sarunu procedūrā starp Tieliikelaitos un Autoceļu pārvaldi tika ņemts vērā fakts, ka Tieliikelaitos bija liekie darbinieki, kas paaugstināja uzņēmuma izmaksas. Tomēr izmaksu atšķirību, kas tika izlīdzināta ar citiem personāla regulēšanas pasākumiem (īpaši sevišķu pakalpojumu projektiem), sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi nekompensēja. |
| --- | --- |

(36)

Sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu cenu sākuma līmenis bija to līgumu cenu līmenis, kas tika izraudzīti izsludinātajos konkursos. Autoceļu pārvalde attiecīgi izskatīja Tieliikelaitos cenu piedāvājumus par līgumiem saskaņā ar sarunu procedūru un salīdzināja tos ar konkurentu piedāvātajām cenām konkursos. Turpmākajā sarunu procedūrā starp Tieliikelaitos un Autoceļu pārvaldi tika ņemts vērā fakts, ka Tieliikelaitos bija liekie darbinieki, kas paaugstināja uzņēmuma izmaksas. Tomēr izmaksu atšķirību, kas tika izlīdzināta ar citiem personāla regulēšanas pasākumiem (īpaši sevišķu pakalpojumu projektiem), sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi nekompensēja.

| (37) | Pārejas posmā Autoceļu pārvalde un Tieliikelaitos katru gadu vienojās par izdevumu pielāgošanas procedūru, ar kuru peļņas starpība starp sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem un līgumiem, par kuriem tika izsludināts konkurss, tika attiecīgi zināmā mērā izlīdzināta. Turpmāk 4., 5. un 6. nodaļā ir aprakstīts, kādā mērā tas tika darīts (pat pēc pielāgošanas saglabājās zināma sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu un konkursa kārtībā izraudzīto līgumu peļņas starpība). Šie noteikumi pārejas posmā palīdzēja samazināt peļņas starpību starp sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem un konkursa kārtībā izraudzītiem līgumiem. |
| --- | --- |

(37)

Pārejas posmā Autoceļu pārvalde un Tieliikelaitos katru gadu vienojās par izdevumu pielāgošanas procedūru, ar kuru peļņas starpība starp sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem un līgumiem, par kuriem tika izsludināts konkurss, tika attiecīgi zināmā mērā izlīdzināta. Turpmāk 4., 5. un 6. nodaļā ir aprakstīts, kādā mērā tas tika darīts (pat pēc pielāgošanas saglabājās zināma sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu un konkursa kārtībā izraudzīto līgumu peļņas starpība). Šie noteikumi pārejas posmā palīdzēja samazināt peļņas starpību starp sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem un konkursa kārtībā izraudzītiem līgumiem.

2.4.4.   Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par prāmju pakalpojumiem

| (38) | Somijā prāmju pakalpojumi ir daļa no valsts ceļu pakalpojumiem 43 prāmju piestātnēs. Prāmju piestātnes galvenokārt atrodas Turku arhipelāgā un iekšzemes ūdeņu rajonos Somijas austrumos. |
| --- | --- |

(38)

Somijā prāmju pakalpojumi ir daļa no valsts ceļu pakalpojumiem 43 prāmju piestātnēs. Prāmju piestātnes galvenokārt atrodas Turku arhipelāgā un iekšzemes ūdeņu rajonos Somijas austrumos.

| (39) | Ceļu pārvaldes reformā tika noteikts, ka prāmju satiksme kā valsts ceļu pakalpojumu daļa no 2005. gada pamazām tiks atvērta konkurencei, un no 2010. gada visi jaunie prāmju pakalpojumu līgumi tiks slēgti konkursa kārtībā. |
| --- | --- |

(39)

Ceļu pārvaldes reformā tika noteikts, ka prāmju satiksme kā valsts ceļu pakalpojumu daļa no 2005. gada pamazām tiks atvērta konkurencei, un no 2010. gada visi jaunie prāmju pakalpojumu līgumi tiks slēgti konkursa kārtībā.

| (40) | Uzaicinājums izteikt ieinteresētību 2005. gadā attiecībā uz 3 no 10 prāmju satiksmes līgumiem nenesa apmierinošus rezultātus, jo tie, pirmkārt, palielinātu Autoceļu pārvaldes izdevumus (11) un, otrkārt, nostiprinātu Tieliikelaitos tirgus pozīciju. Tāpēc šobrīd Autoceļu pārvalde turpina izmantot sarunu procedūras rezultātā noslēgtos līgumus ar Tieliikelaitos un meklēt citu iepirkuma modeli, ko izmantot konkurenci veicinošās konkursa procedūrās nākotnē. |
| --- | --- |

(40)

Uzaicinājums izteikt ieinteresētību 2005. gadā attiecībā uz 3 no 10 prāmju satiksmes līgumiem nenesa apmierinošus rezultātus, jo tie, pirmkārt, palielinātu Autoceļu pārvaldes izdevumus (11) un, otrkārt, nostiprinātu Tieliikelaitos tirgus pozīciju. Tāpēc šobrīd Autoceļu pārvalde turpina izmantot sarunu procedūras rezultātā noslēgtos līgumus ar Tieliikelaitos un meklēt citu iepirkuma modeli, ko izmantot konkurenci veicinošās konkursa procedūrās nākotnē.

2.4.5.   Pārāk liela darbinieku skaita samazināšanas īpašie noteikumi

| (41) | Kad tika izveidots Tieliikelaitos, visi Ceļu pakalpojumu aģentūras ceļu uzturēšanas darbinieki kļuva par Tieliikelaitos darbiniekiem. Tā rezultātā Tieliikelaitos darbinieku skaits bija pārāk liels. Sūdzības iesniedzēji to neapstrīd, 2006. gada jūnijā iesniegtajos komentāros atzīstot, ka “Tieliikelaitos bija neizdevīgs strukturālais stāvoklis, jo tam bija jāpatur visi darbinieki un nevienu nedrīkstēja atlaist”. Pārejas posmā tika veikti trīs veidu pasākumi, lai risinātu šo problēmu. |
| --- | --- |

(41)

Kad tika izveidots Tieliikelaitos, visi Ceļu pakalpojumu aģentūras ceļu uzturēšanas darbinieki kļuva par Tieliikelaitos darbiniekiem. Tā rezultātā Tieliikelaitos darbinieku skaits bija pārāk liels. Sūdzības iesniedzēji to neapstrīd, 2006. gada jūnijā iesniegtajos komentāros atzīstot, ka “Tieliikelaitos bija neizdevīgs strukturālais stāvoklis, jo tam bija jāpatur visi darbinieki un nevienu nedrīkstēja atlaist”. Pārejas posmā tika veikti trīs veidu pasākumi, lai risinātu šo problēmu.

| (42) | Pirmkārt, 116 darbiniekiem tika piedāvāta iespēja ieņemt brīvās darba vietas citās valdības aģentūrās, un viņi šo iespēju izmantoja (9 no šīm darba vietām bija Autoceļu pārvaldē). |
| --- | --- |

(42)

Pirmkārt, 116 darbiniekiem tika piedāvāta iespēja ieņemt brīvās darba vietas citās valdības aģentūrās, un viņi šo iespēju izmantoja (9 no šīm darba vietām bija Autoceļu pārvaldē).

| (43) | Otrkārt, tika piešķirts 20,1 miljons euro, lai atbalstītu Tieliikelaitos personāla regulēšanu, proti, lai palīdzētu darbiniekiem atrast jaunu darbu, finansētu papildu izglītību un pārkvalificēšanos un piešķirtu priekšlaicīgas pensijas. |
| --- | --- |

(43)

Otrkārt, tika piešķirts 20,1 miljons euro, lai atbalstītu Tieliikelaitos personāla regulēšanu, proti, lai palīdzētu darbiniekiem atrast jaunu darbu, finansētu papildu izglītību un pārkvalificēšanos un piešķirtu priekšlaicīgas pensijas.

| (44) | Treškārt, cilvēki, kuriem neatradās darbs nevienā no Tieliikelaitos piedāvātajiem līgumiem konkursa kārtībā vai sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem starp Tieliikelaitos un Autoceļu pārvaldi un kuri vēl nevarēja izmantot priekšlaicīgu pensionēšanos vai līdzīgus noteikumus, tika nodarbināti Autoceļu pārvaldes pasūtītajos pakalpojumu projektos. Šie projekti bija, piemēram, ceļmalu tīrīšana vai ēku un ārpustelpu zonu atjaunošana. Autoceļu pārvalde šo pakalpojumu projektu finansēšanai samaksāja kopā 68 miljonus euro. Vidēji pakalpojumu projekti tika izmantoti, lai apmaksātu 600–700 cilvēku gada algas no 2001. gada līdz 2004. gadam. |
| --- | --- |

(44)

Treškārt, cilvēki, kuriem neatradās darbs nevienā no Tieliikelaitos piedāvātajiem līgumiem konkursa kārtībā vai sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem starp Tieliikelaitos un Autoceļu pārvaldi un kuri vēl nevarēja izmantot priekšlaicīgu pensionēšanos vai līdzīgus noteikumus, tika nodarbināti Autoceļu pārvaldes pasūtītajos pakalpojumu projektos. Šie projekti bija, piemēram, ceļmalu tīrīšana vai ēku un ārpustelpu zonu atjaunošana. Autoceļu pārvalde šo pakalpojumu projektu finansēšanai samaksāja kopā 68 miljonus euro. Vidēji pakalpojumu projekti tika izmantoti, lai apmaksātu 600–700 cilvēku gada algas no 2001. gada līdz 2004. gadam.

| (45) | Pārejas posmā Tieliikelaitos personāls samazinājās no 4 235 darbiniekiem 2001. gadā līdz 3 037 darbiniekiem 2004. gadā. |
| --- | --- |

(45)

Pārejas posmā Tieliikelaitos personāls samazinājās no 4 235 darbiniekiem 2001. gadā līdz 3 037 darbiniekiem 2004. gadā.

2.4.6.   Bankrota tiesību aktu nepiemērojamība

| (46) | Valsts uzņēmumi nav neatkarīgas juridiskas personas, un tāpēc valsts galu galā ir atbildīga par valsts uzņēmuma saistībām, kā noteikts Likuma par valsts uzņēmumiem 6. pantā. |
| --- | --- |

(46)

Valsts uzņēmumi nav neatkarīgas juridiskas personas, un tāpēc valsts galu galā ir atbildīga par valsts uzņēmuma saistībām, kā noteikts Likuma par valsts uzņēmumiem 6. pantā.

| (47) | Ņemot vērā valsts atbildību, saskaņā ar Bankrota likuma 1. nodaļas 3. pantu valsts uzņēmumus nevar atzīt par bankrotējušiem. |
| --- | --- |

(47)

Ņemot vērā valsts atbildību, saskaņā ar Bankrota likuma 1. nodaļas 3. pantu valsts uzņēmumus nevar atzīt par bankrotējušiem.

| (48) | Lai līdzsvarotu bankrota tiesību aktu nepiemērojamības priekšrocības, Somijas tiesību akti paredz, ka valsts uzņēmumiem no 2003. gada 1. janvāra jāmaksā valstij aizdevumu un piešķirto garantiju nodeva (12). |
| --- | --- |

(48)

Lai līdzsvarotu bankrota tiesību aktu nepiemērojamības priekšrocības, Somijas tiesību akti paredz, ka valsts uzņēmumiem no 2003. gada 1. janvāra jāmaksā valstij aizdevumu un piešķirto garantiju nodeva (12).

| (49) | Saskaņā ar Likuma par valsts aizdevumiem un valsts garantiju sniegšanu (13) 15. iedaļu, nosakot šīs garantijas maksas summu, jāņem vērā iespējamie valsts obligātie maksājumi par šo garantiju, riska subjekta darbības veids un vēriens un tā ekonomiskais stāvoklis, riska subjekta kredītspēja, riska subjekta kredītspēja attiecībā uz valsts saimniecisko darbību un citi aspekti un konkurences apstākļi, kas ietekmē attiecīgo risku. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar Likuma par valsts aizdevumiem un valsts garantiju sniegšanu (13) 15. iedaļu, nosakot šīs garantijas maksas summu, jāņem vērā iespējamie valsts obligātie maksājumi par šo garantiju, riska subjekta darbības veids un vēriens un tā ekonomiskais stāvoklis, riska subjekta kredītspēja, riska subjekta kredītspēja attiecībā uz valsts saimniecisko darbību un citi aspekti un konkurences apstākļi, kas ietekmē attiecīgo risku.

| (50) | Ilgtermiņa kredītiem valdības dekrēts par valsts garantiju nodevām (14) paredz vienreizēju maksājumu – 0,25 procentus no kredīta (maksa par pakalpojumu). Ja garantijas zaudējuma risks ir īpaši augsts, vienreizējo maksājumu paaugstina par 1,50 procentu punktiem. Turklāt tiek iekasēta ikgadēja maksa, kas ir 0,35 procenti no kredīta. Ja tirgus apstākļi ievērojami mainās, ikgadējo maksu attiecīgi pielāgo vēlākais 12 mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(50)

Ilgtermiņa kredītiem valdības dekrēts par valsts garantiju nodevām (14) paredz vienreizēju maksājumu – 0,25 procentus no kredīta (maksa par pakalpojumu). Ja garantijas zaudējuma risks ir īpaši augsts, vienreizējo maksājumu paaugstina par 1,50 procentu punktiem. Turklāt tiek iekasēta ikgadēja maksa, kas ir 0,35 procenti no kredīta. Ja tirgus apstākļi ievērojami mainās, ikgadējo maksu attiecīgi pielāgo vēlākais 12 mēnešu laikā.

| (51) | Īstermiņa kredītiem ikgadējā maksa saskaņā ar iepriekš minēto Likumu par valsts aizdevumiem un valsts garantiju piešķiršanu ir puse no ilgtermiņa kredīta ikgadējās maksas. |
| --- | --- |

(51)

Īstermiņa kredītiem ikgadējā maksa saskaņā ar iepriekš minēto Likumu par valsts aizdevumiem un valsts garantiju piešķiršanu ir puse no ilgtermiņa kredīta ikgadējās maksas.

2.4.7.   Īpaša pieeja attiecībā uz uzņēmuma ienākumu nodokli

| (52) | Valsts uzņēmumu tiesības attiecībā uz uzņēmuma ienākumu nodokli ir noteikti Likumā par ienākumu nodokli (15). Saskaņā ar šā likuma 21. iedaļas 3. punktā minētajiem principiem valsts uzņēmumiem, kas galvenokārt darbojas, lai apkalpotu citas valsts iestādes, nav jāmaksā nodoklis. |
| --- | --- |

(52)

Valsts uzņēmumu tiesības attiecībā uz uzņēmuma ienākumu nodokli ir noteikti Likumā par ienākumu nodokli (15). Saskaņā ar šā likuma 21. iedaļas 3. punktā minētajiem principiem valsts uzņēmumiem, kas galvenokārt darbojas, lai apkalpotu citas valsts iestādes, nav jāmaksā nodoklis.

| (53) | Pārejas posmā lielākā daļa no Tieliikelaitos apgrozījuma tika iegūta no līgumiem ar citu valsts iestādi (Autoceļu pārvaldi), tāpēc no šīs darbības ienākumiem nav iekasēti nodokļi. |
| --- | --- |

(53)

Pārejas posmā lielākā daļa no Tieliikelaitos apgrozījuma tika iegūta no līgumiem ar citu valsts iestādi (Autoceļu pārvaldi), tāpēc no šīs darbības ienākumiem nav iekasēti nodokļi.

| (54) | Turklāt līdz 2004. gada jūlijam darījumos, kuros Tieliikelaitos iegādājās zemes platības, pārdevēji tika gandrīz pilnībā atbrīvoti no nodokļa par peļņu no kapitāla pieauguma saskaņā ar Likuma par ienākumu nodokli (16) 49. iedaļu. Minēto noteikumu 2004. gada jūlijā svītroja no Likuma par ienākumu nodokli. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt līdz 2004. gada jūlijam darījumos, kuros Tieliikelaitos iegādājās zemes platības, pārdevēji tika gandrīz pilnībā atbrīvoti no nodokļa par peļņu no kapitāla pieauguma saskaņā ar Likuma par ienākumu nodokli (16) 49. iedaļu. Minēto noteikumu 2004. gada jūlijā svītroja no Likuma par ienākumu nodokli.

3.   KOMISIJAS ŠAUBAS

| (55) | Savā lēmumā sākt procedūru Komisija izteica šaubas:






  — | par to, vai īpašie noteikumi darbinieku pārcelšanai no Tieliikelaitos uz valdības aģentūrām un īpašie projekti liekajiem darbiniekiem, kurus nevarēja atlaist, radīja Tieliikelaitos priekšrocības, |
| --- | --- | --- |

(55)

Savā lēmumā sākt procedūru Komisija izteica šaubas:

—

par to, vai īpašie noteikumi darbinieku pārcelšanai no Tieliikelaitos uz valdības aģentūrām un īpašie projekti liekajiem darbiniekiem, kurus nevarēja atlaist, radīja Tieliikelaitos priekšrocības,

| — | par to, vai Somijas valsts zemes un grants ieguves vietu nodošana Tieliikelaitos īpašumā notika par tirgus vērtību, |
| --- | --- |

—

par to, vai Somijas valsts zemes un grants ieguves vietu nodošana Tieliikelaitos īpašumā notika par tirgus vērtību,

| — | par uzņēmumam Tieliikelaitos Somijas valdības sniegto priekšrocību precīzu vērtību naudas izteiksmē, |
| --- | --- |

—

par uzņēmumam Tieliikelaitos Somijas valdības sniegto priekšrocību precīzu vērtību naudas izteiksmē,

| — | par to, vai aizdevumi ar samazinātu procentu likmi, sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi un (iespējams) īpašie projekti liekajiem darbiniekiem, kurus nevar atlaist, un zemes un grants ieguves vietu nodošana ir saderīga ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu, īpaši attiecībā uz to, vai ir noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un vai nav pieļauta pārmērīga kompensācija, |
| --- | --- |

—

par to, vai aizdevumi ar samazinātu procentu likmi, sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi un (iespējams) īpašie projekti liekajiem darbiniekiem, kurus nevar atlaist, un zemes un grants ieguves vietu nodošana ir saderīga ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu, īpaši attiecībā uz to, vai ir noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un vai nav pieļauta pārmērīga kompensācija,

| — | par to, vai aizdevumi ar samazinātu procentu likmi, sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi un (iespējams) īpašie projekti liekajiem darbiniekiem, kurus nevar atlaist, un zemes un grants ieguves vietu nodošana ir saderīga ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, īpaši attiecībā uz pasākumu samērīgumu un to, vai atbalsta pozitīvā ietekme pārspēj negatīvo ietekmi uz konkurenci, |
| --- | --- |

—

par to, vai aizdevumi ar samazinātu procentu likmi, sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi un (iespējams) īpašie projekti liekajiem darbiniekiem, kurus nevar atlaist, un zemes un grants ieguves vietu nodošana ir saderīga ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, īpaši attiecībā uz pasākumu samērīgumu un to, vai atbalsta pozitīvā ietekme pārspēj negatīvo ietekmi uz konkurenci,

| — | par īpašo nodokļu noteikumu un bankrota tiesību aktu nepiemērošanas saderību ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

par īpašo nodokļu noteikumu un bankrota tiesību aktu nepiemērošanas saderību ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI – SOMIJAS BŪVNIECĪBAS NOZARU SAVIENĪBAS RT UN SOMIJAS ZEMES DARBU UZŅĒMĒJU CENTRĀLĀS APVIENĪBAS KOPĪGI IESNIEGTIE APSVĒRUMI

4.1.   Valsts aizdevums

| (56) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos piešķirtā valsts aizdevuma procentu likme acīmredzami ir zemāka par tirgus likmi, un attiecīgā Tieliikelaitos priekšrocība naudas izteiksmē no 2001. gada līdz 2004. gadam bija aptuveni 3,2 miljoni euro. |
| --- | --- |

(56)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos piešķirtā valsts aizdevuma procentu likme acīmredzami ir zemāka par tirgus likmi, un attiecīgā Tieliikelaitos priekšrocība naudas izteiksmē no 2001. gada līdz 2004. gadam bija aptuveni 3,2 miljoni euro.

| (57) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka augstāki procentu maksājumi 2005.–2015. gadā īsti nemazina šo priekšrocību. Tā kā kopš 2005. gada procentu likmes ir paaugstinājušās, 2005.–2015. gadam noteiktā 5 % likme drīz var vairs nebūt augstāka par pašreizējo tirgus likmi. |
| --- | --- |

(57)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka augstāki procentu maksājumi 2005.–2015. gadā īsti nemazina šo priekšrocību. Tā kā kopš 2005. gada procentu likmes ir paaugstinājušās, 2005.–2015. gadam noteiktā 5 % likme drīz var vairs nebūt augstāka par pašreizējo tirgus likmi.

4.2.   Tieliikelaitos piešķirtās zemes un grants ieguves vietas

| (58) | Sūdzības iesniedzēji norāda, ka zemes platību vērtība, ko Somijas valsts reģistrējusi Tieliikelaitos sākuma bilancē, ir par 15 miljoniem Somijas marku (17) zemāka nekā to aprēķinājis neatkarīgais eksperts (Catella). Pēc privāto zemes darbu nozares uzņēmēju aprēķiniem starpība varētu būt arī lielāka. Turklāt sūdzības iesniedzēji uzskata, ka būtu pareizāk, ja Tieliikelaitos pirktu savu līgumu izpildei nepieciešamās zemes platības no ārējiem piegādātājiem par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(58)

Sūdzības iesniedzēji norāda, ka zemes platību vērtība, ko Somijas valsts reģistrējusi Tieliikelaitos sākuma bilancē, ir par 15 miljoniem Somijas marku (17) zemāka nekā to aprēķinājis neatkarīgais eksperts (Catella). Pēc privāto zemes darbu nozares uzņēmēju aprēķiniem starpība varētu būt arī lielāka. Turklāt sūdzības iesniedzēji uzskata, ka būtu pareizāk, ja Tieliikelaitos pirktu savu līgumu izpildei nepieciešamās zemes platības no ārējiem piegādātājiem par tirgus cenu.

| (59) | Tāpat sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos 2002.–2004. gada finanšu pārskatos reģistrētos zemes un grants ieguves vietu vērtības aizstājamības trūkuma atskaitījumus, ko apstiprinājuši Tieliikelaitos revidenti, nevar uzskatīt par pierādījumu atbalsta neesībai zemes un grants ieguves vietu nodošanā. Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos revidentiem nebija pietiekamu zināšanu par zemes platībām, lai izdarītu šo novērtējumu. Pēc sūdzības iesniedzēju domām, revidentu viedoklis ir balstīts uz Tieliikelaitos vadības veikto aprēķinu. |
| --- | --- |

(59)

Tāpat sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos 2002.–2004. gada finanšu pārskatos reģistrētos zemes un grants ieguves vietu vērtības aizstājamības trūkuma atskaitījumus, ko apstiprinājuši Tieliikelaitos revidenti, nevar uzskatīt par pierādījumu atbalsta neesībai zemes un grants ieguves vietu nodošanā. Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos revidentiem nebija pietiekamu zināšanu par zemes platībām, lai izdarītu šo novērtējumu. Pēc sūdzības iesniedzēju domām, revidentu viedoklis ir balstīts uz Tieliikelaitos vadības veikto aprēķinu.

4.3.   Sarunu procedūru rezultātā noslēgtie līgumi par ceļu pakalpojumiem

| (60) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Autoceļu pārvaldes sniegtais atbalsts Tieliikelaitos saistībā ar sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem bija 21,5 miljoni euro, ko viņi aprēķināja, balstoties uz Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu un konkursa kārtībā izraudzīto līgumu peļņas starpību. |
| --- | --- |

(60)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Autoceļu pārvaldes sniegtais atbalsts Tieliikelaitos saistībā ar sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem bija 21,5 miljoni euro, ko viņi aprēķināja, balstoties uz Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu un konkursa kārtībā izraudzīto līgumu peļņas starpību.

| (61) | Turklāt sūdzības iesniedzēji izsaka aizdomas, ka sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu peļņas norma varētu būt mākslīgi pazemināta, ņemot vērā arī to darbinieku izmaksas, kas nav iesaistīti sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu izpildē. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt sūdzības iesniedzēji izsaka aizdomas, ka sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu peļņas norma varētu būt mākslīgi pazemināta, ņemot vērā arī to darbinieku izmaksas, kas nav iesaistīti sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu izpildē.

| (62) | Viņi uzskata arī, ka tā sauktā izdevumu pielāgošanas procedūra attiecībā uz sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem (18) no 2001. gada līdz 2004. gadam katru gadu deva Tieliikelaitos pieeju papildu līdzekļiem, ko tas varēja izmantot aptuveni gadu, nemaksājot procentus Autoceļu pārvaldei. |
| --- | --- |

(62)

Viņi uzskata arī, ka tā sauktā izdevumu pielāgošanas procedūra attiecībā uz sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem (18) no 2001. gada līdz 2004. gadam katru gadu deva Tieliikelaitos pieeju papildu līdzekļiem, ko tas varēja izmantot aptuveni gadu, nemaksājot procentus Autoceļu pārvaldei.

| (63) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos saņemtais atbalsts cita starpā ir ļāvis uzņēmumam slēgt plānošanas un ieviešanas līgumus (19) ar zemāku peļņas normu. |
| --- | --- |

(63)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos saņemtais atbalsts cita starpā ir ļāvis uzņēmumam slēgt plānošanas un ieviešanas līgumus (19) ar zemāku peļņas normu.

| (64) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka tas, ka Tieliikelaitos finanšu rādītāji salīdzinājumā ar tā konkurentiem bija zem nozares vidējiem rādītājiem, tikai pierāda, ka Tieliikelaitos darbības bija neefektīvas un ka tas liberalizētajās nozarēs izmantoja pret konkurenci vērstu cenu politiku. |
| --- | --- |

(64)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka tas, ka Tieliikelaitos finanšu rādītāji salīdzinājumā ar tā konkurentiem bija zem nozares vidējiem rādītājiem, tikai pierāda, ka Tieliikelaitos darbības bija neefektīvas un ka tas liberalizētajās nozarēs izmantoja pret konkurenci vērstu cenu politiku.

4.4.   Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par prāmju pakalpojumiem

| (65) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par prāmju pakalpojumiem uzņēmumam Tieliikelaitos sniedz priekšrocības. Viņi uzskata, ka Tieliikelaitos var piedāvāt prāmju pakalpojumus par salīdzinoši zemām cenām tikai tāpēc, ka tas no Autoceļu pārvaldes ir saņēmis prāmju iekārtas, kuras nav jāatjauno vai ar kurām saistītās kapitāla izmaksas nav jāņem vērā, nosakot iekārtu vērtību. |
| --- | --- |

(65)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par prāmju pakalpojumiem uzņēmumam Tieliikelaitos sniedz priekšrocības. Viņi uzskata, ka Tieliikelaitos var piedāvāt prāmju pakalpojumus par salīdzinoši zemām cenām tikai tāpēc, ka tas no Autoceļu pārvaldes ir saņēmis prāmju iekārtas, kuras nav jāatjauno vai ar kurām saistītās kapitāla izmaksas nav jāņem vērā, nosakot iekārtu vērtību.

4.5.   Tieliikelaitos personāla samazināšanas pasākumi

| (66) | Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka Tieliikelaitos no 2001. gada līdz 2004. gadam pārāk liela darbinieku skaita problēmas atrisināšanai ir saņēmis valsts atbalstu aptuveni 100 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(66)

Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka Tieliikelaitos no 2001. gada līdz 2004. gadam pārāk liela darbinieku skaita problēmas atrisināšanai ir saņēmis valsts atbalstu aptuveni 100 miljonu euro apmērā.

| (67) | Cita starpā sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos ir saņēmis atbalstu, jo tā darbiniekiem ir bijušas priekšrocības uz brīvajām vietām valsts aģentūrās, tai skaitā Autoceļu pārvaldē. Kopumā tas ļāva Tieliikelaitos samazināt lieko darbinieku skaitu par 116 cilvēkiem. |
| --- | --- |

(67)

Cita starpā sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos ir saņēmis atbalstu, jo tā darbiniekiem ir bijušas priekšrocības uz brīvajām vietām valsts aģentūrās, tai skaitā Autoceļu pārvaldē. Kopumā tas ļāva Tieliikelaitos samazināt lieko darbinieku skaitu par 116 cilvēkiem.

| (68) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka attiecīgā darbinieku pārcelšanas procedūra liedza iesaistītajām valsts aģentūrām brīvību izvēlēties amatam labākos un finansiāli izdevīgākos darba tirgū pieejamos kandidātus, tādējādi radot valstij papildu izdevumus. Valsts būtu varējusi pieņemt citus finansiāli izdevīgākus darbiniekus ar atvieglotiem darba nosacījumiem. Tieliikelaitos darbinieki tika pārcelti jaunajās darba vietās ar vecajiem darba nosacījumiem, attiecoties pret šiem darbiniekiem kā pret darba veterāniem. |
| --- | --- |

(68)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka attiecīgā darbinieku pārcelšanas procedūra liedza iesaistītajām valsts aģentūrām brīvību izvēlēties amatam labākos un finansiāli izdevīgākos darba tirgū pieejamos kandidātus, tādējādi radot valstij papildu izdevumus. Valsts būtu varējusi pieņemt citus finansiāli izdevīgākus darbiniekus ar atvieglotiem darba nosacījumiem. Tieliikelaitos darbinieki tika pārcelti jaunajās darba vietās ar vecajiem darba nosacījumiem, attiecoties pret šiem darbiniekiem kā pret darba veterāniem.

| (69) | Sūdzības iesniedzēji uzsver, ka Tielliikelaitos no Autoceļu pārvaldes budžeta ir saņēmis valsts atbalstu 20,1 miljona euro apmērā, lai palīdzētu Tieliikelaitos darbiniekiem atrast jaunu darbu, finansētu papildu izglītību un pārkvalificēšanos un piešķirtu priekšlaicīgas pensijas. |
| --- | --- |

(69)

Sūdzības iesniedzēji uzsver, ka Tielliikelaitos no Autoceļu pārvaldes budžeta ir saņēmis valsts atbalstu 20,1 miljona euro apmērā, lai palīdzētu Tieliikelaitos darbiniekiem atrast jaunu darbu, finansētu papildu izglītību un pārkvalificēšanos un piešķirtu priekšlaicīgas pensijas.

| (70) | Tāpat sūdzības iesniedzēji uzskata, ka īpašo pakalpojumu projektos iesaistītie darbinieki veidoja Tieliikelaitos darbinieku rezervi, taču tās izmaksas sedza Somijas valsts. Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka privātajā sektorā šāda veida iespējas nepastāv – kad beidzas projekts vai līgums, privātam darba devējam jāturpina maksāt algu darbiniekam vai arī jāpaziņo par atlaišanu, turpinot maksāt algu līdz atlaišanas dienai. |
| --- | --- |

(70)

Tāpat sūdzības iesniedzēji uzskata, ka īpašo pakalpojumu projektos iesaistītie darbinieki veidoja Tieliikelaitos darbinieku rezervi, taču tās izmaksas sedza Somijas valsts. Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka privātajā sektorā šāda veida iespējas nepastāv – kad beidzas projekts vai līgums, privātam darba devējam jāturpina maksāt algu darbiniekam vai arī jāpaziņo par atlaišanu, turpinot maksāt algu līdz atlaišanas dienai.

| (71) | Visbeidzot, sūdzības iesniedzēji apšauba, ka Tieliikelaitos ir ieguldījis pietiekami daudz savu līdzekļu, lai finansētu personāla samazināšanas pasākumus. Viņuprāt, Tieliikelaitos finanšu pārskati par to nesniedz nekādus pierādījumus. |
| --- | --- |

(71)

Visbeidzot, sūdzības iesniedzēji apšauba, ka Tieliikelaitos ir ieguldījis pietiekami daudz savu līdzekļu, lai finansētu personāla samazināšanas pasākumus. Viņuprāt, Tieliikelaitos finanšu pārskati par to nesniedz nekādus pierādījumus.

4.6.   Netiešais nodokļu atbalsts zemes iegādei

| (72) | Sūdzības iesniedzēji piebilst, ka pārejas posmā Tieliikelaitos iegādāto zemes ieguves vietu pārdevēji tika gandrīz pilnībā atbrīvoti no nodokļa par peļņu no kapitāla pieauguma, kas arī ir netiešs valsts atbalsts Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(72)

Sūdzības iesniedzēji piebilst, ka pārejas posmā Tieliikelaitos iegādāto zemes ieguves vietu pārdevēji tika gandrīz pilnībā atbrīvoti no nodokļa par peļņu no kapitāla pieauguma, kas arī ir netiešs valsts atbalsts Tieliikelaitos.

4.7.   Tieliikelaitos piešķirtās pastāvīgās priekšrocības – bankrota tiesību aktu nepiemērojamība un nodokļu tiesību aktu atvieglojumi

4.7.1.   Bankrota tiesību akti

| (73) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka bankrota tiesību aktu neattiecināšana uz Tieliikelaitos ir nelikumīgs valsts atbalsts. Viņi uzsver, ka, lai gan pašreizējais Bankrota likums (20) stājās spēkā tikai 2004. gada 1. septembrī, arī iepriekš nepastāvēja iespēja pasludināt Tieliikelaitos par bankrotējušu. |
| --- | --- |

(73)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka bankrota tiesību aktu neattiecināšana uz Tieliikelaitos ir nelikumīgs valsts atbalsts. Viņi uzsver, ka, lai gan pašreizējais Bankrota likums (20) stājās spēkā tikai 2004. gada 1. septembrī, arī iepriekš nepastāvēja iespēja pasludināt Tieliikelaitos par bankrotējušu.

| (74) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka arī tad, ja bankrota draudu reāli nav bijis, pietiek ar konstatējumu, ka šāds atbalsta veids ir iespējams. |
| --- | --- |

(74)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka arī tad, ja bankrota draudu reāli nav bijis, pietiek ar konstatējumu, ka šāds atbalsta veids ir iespējams.

| (75) | Viņi uzsver, ka Tieliikelaitos bija iespēja saņemt finansējumu ar izdevīgākiem nosacījumiem, pateicoties attiecīgajiem tiesību aktu noteikumiem. Turklāt Tieliikelaitos bieži izmanto ārēju piegādātāju pakalpojumus un materiālus, kas veido Tieliikelaitos parādu šiem ārējiem uzņēmumiem. Tādējādi Tieliikelaitos var iegūt konkurences priekšrocību, jo to nevar pasludināt par bankrotējušu. |
| --- | --- |

(75)

Viņi uzsver, ka Tieliikelaitos bija iespēja saņemt finansējumu ar izdevīgākiem nosacījumiem, pateicoties attiecīgajiem tiesību aktu noteikumiem. Turklāt Tieliikelaitos bieži izmanto ārēju piegādātāju pakalpojumus un materiālus, kas veido Tieliikelaitos parādu šiem ārējiem uzņēmumiem. Tādējādi Tieliikelaitos var iegūt konkurences priekšrocību, jo to nevar pasludināt par bankrotējušu.

| (76) | Papildus tam viņi vērš Komisijas uzmanību uz to, ka garantijas maksa par aizdevumiem un valsts uzņēmuma sniegtajām garantijām ar mērķi kompensēt to, ka iestāde, kas darbojas kā valsts struktūra, var saņemt ārēju finansējumu ar izdevīgākiem noteikumiem, tika ieviesta tikai 2003. gadā (Likuma par valsts uzņēmumiem 5. pants). Tas nozīmē, ka Tieliikelaitos līdz šim šādu nodevu nav maksājis (tā nav piemērojama ar atpakaļejošu spēku aizdevumiem, ko Tieliikelaitos saņēma pirms 2003. gada). |
| --- | --- |

(76)

Papildus tam viņi vērš Komisijas uzmanību uz to, ka garantijas maksa par aizdevumiem un valsts uzņēmuma sniegtajām garantijām ar mērķi kompensēt to, ka iestāde, kas darbojas kā valsts struktūra, var saņemt ārēju finansējumu ar izdevīgākiem noteikumiem, tika ieviesta tikai 2003. gadā (Likuma par valsts uzņēmumiem 5. pants). Tas nozīmē, ka Tieliikelaitos līdz šim šādu nodevu nav maksājis (tā nav piemērojama ar atpakaļejošu spēku aizdevumiem, ko Tieliikelaitos saņēma pirms 2003. gada).

| (77) | Jebkurā gadījumā sūdzības iesniedzēji piebilst, ka privātiem uzņēmumiem, ko pēc Somijas tiesību aktiem var pasludināt par bankrotējušiem, arī ir jāsniedz aizdevuma piešķīrējam garantijas, kas atbilst valsts garantijas maksas apmēram. Šāda veida izdevumi ir, piemēram, nekustamā īpašuma un ilgtermiņa īres līgumu ķīlas reģistrēšana, kā arī garantijas, ko sniedz finanšu iestādes un citas personas. |
| --- | --- |

(77)

Jebkurā gadījumā sūdzības iesniedzēji piebilst, ka privātiem uzņēmumiem, ko pēc Somijas tiesību aktiem var pasludināt par bankrotējušiem, arī ir jāsniedz aizdevuma piešķīrējam garantijas, kas atbilst valsts garantijas maksas apmēram. Šāda veida izdevumi ir, piemēram, nekustamā īpašuma un ilgtermiņa īres līgumu ķīlas reģistrēšana, kā arī garantijas, ko sniedz finanšu iestādes un citas personas.

4.7.2.   Nodokļu režīms

| (78) | Pēc sūdzības iesniedzēju domām, tas, ka Tieliikelaitos nemaksā valstij uzņēmuma ienākumu nodokli tāpēc, ka vairāk nekā pusi no apgrozījuma tas iegūst no valsts līgumiem, ir nelikumīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(78)

Pēc sūdzības iesniedzēju domām, tas, ka Tieliikelaitos nemaksā valstij uzņēmuma ienākumu nodokli tāpēc, ka vairāk nekā pusi no apgrozījuma tas iegūst no valsts līgumiem, ir nelikumīgs valsts atbalsts.

| (79) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos tikai no šā nodokļa atbrīvojuma vien no 2001. gada līdz 2004. gadam ir ieguvis 14,5 miljonus euro, jo nodokļos tam būtu bijis jāmaksā par 14,5 miljoniem euro vairāk, ja tam 2001.–2004. gadā būtu piemērots privātiem uzņēmumiem piemērojamais nodoklis 29 % apmērā (2005. gadā likme tika pazemināta līdz 26 %). |
| --- | --- |

(79)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos tikai no šā nodokļa atbrīvojuma vien no 2001. gada līdz 2004. gadam ir ieguvis 14,5 miljonus euro, jo nodokļos tam būtu bijis jāmaksā par 14,5 miljoniem euro vairāk, ja tam 2001.–2004. gadā būtu piemērots privātiem uzņēmumiem piemērojamais nodoklis 29 % apmērā (2005. gadā likme tika pazemināta līdz 26 %).

| (80) | Tas, ka Tieliikelaitos daļu no savas peļņas ir atmaksājis valstij, atbilst privātas akciju sabiedrības dividendēm, par kuru apmēriem akcionāri izlemj ikgadējā akcionāru pilnsapulcē. Dividendi izmaksā tikai no peļņas pēc uzņēmuma ienākumu nodokļa ieturēšanas. |
| --- | --- |

(80)

Tas, ka Tieliikelaitos daļu no savas peļņas ir atmaksājis valstij, atbilst privātas akciju sabiedrības dividendēm, par kuru apmēriem akcionāri izlemj ikgadējā akcionāru pilnsapulcē. Dividendi izmaksā tikai no peļņas pēc uzņēmuma ienākumu nodokļa ieturēšanas.

4.8.   Tieliikelaitos īpašā statusa radītais apgrūtinājums

| (81) | Attiecībā uz to, ka Tieliikelaitos ir tiesisks pienākums iesniegt piedāvājumus par visiem izsludinātajiem konkursiem ceļu tīkla uzturēšanai gan pārejas posmā, gan pēc tam, sūdzības iesniedzēji neredz nekādu papildu finanšu slogu uzņēmumam Tieliikelaitos. Jebkurā gadījumā sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos finanšu pārskatos šādi papildu izdevumi nav uzrādīti. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz to, ka Tieliikelaitos ir tiesisks pienākums iesniegt piedāvājumus par visiem izsludinātajiem konkursiem ceļu tīkla uzturēšanai gan pārejas posmā, gan pēc tam, sūdzības iesniedzēji neredz nekādu papildu finanšu slogu uzņēmumam Tieliikelaitos. Jebkurā gadījumā sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos finanšu pārskatos šādi papildu izdevumi nav uzrādīti.

| (82) | Tā kā Tieliikelaitos ir biroji visā Somijā, sūdzības iesniedzēji uzskata, ka uzņēmumam ir lieliska iespēja veikt uzturēšanas pakalpojumus visā valstī. Turklāt Autoceļu pārvalde, lai atbalstītu piedalīšanos konkursos, maksā EUR 5 000 visiem pretendentiem, kuru piedāvājumi atbilst konkursa noteikumiem. Vidēji katrā no 2001.–2004. gadā izsludinātajiem ceļu uzturēšanas līgumu konkursiem piedāvājumus iesniedza 4–4,7 darbuzņēmēji. Tas parāda uzņēmumu interesi par konkursiem. |
| --- | --- |

(82)

Tā kā Tieliikelaitos ir biroji visā Somijā, sūdzības iesniedzēji uzskata, ka uzņēmumam ir lieliska iespēja veikt uzturēšanas pakalpojumus visā valstī. Turklāt Autoceļu pārvalde, lai atbalstītu piedalīšanos konkursos, maksā EUR 5 000 visiem pretendentiem, kuru piedāvājumi atbilst konkursa noteikumiem. Vidēji katrā no 2001.–2004. gadā izsludinātajiem ceļu uzturēšanas līgumu konkursiem piedāvājumus iesniedza 4–4,7 darbuzņēmēji. Tas parāda uzņēmumu interesi par konkursiem.

| (83) | Līdzīgi sūdzības iesniedzēji apstrīd to, ka Tieliikelaitos būtu papildu izdevumi salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem šajā nozarē tāpēc, ka tam bija jābūt gatavam piedāvāt savus pakalpojumus ārkārtējās situācijās. Pirmkārt, viņi uzsver, ka šādi papildu izdevumi nav uzrādīti Tieliikelaitos finanšu pārskatos. Otrkārt, sūdzības iesniedzēji uzskata, ka jebkuram uzņēmumam jābūt sagatavotam ārkārtējām situācijām, un tas ietilpst privāta uzņēmuma riska pārvaldes sistēmā. |
| --- | --- |

(83)

Līdzīgi sūdzības iesniedzēji apstrīd to, ka Tieliikelaitos būtu papildu izdevumi salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem šajā nozarē tāpēc, ka tam bija jābūt gatavam piedāvāt savus pakalpojumus ārkārtējās situācijās. Pirmkārt, viņi uzsver, ka šādi papildu izdevumi nav uzrādīti Tieliikelaitos finanšu pārskatos. Otrkārt, sūdzības iesniedzēji uzskata, ka jebkuram uzņēmumam jābūt sagatavotam ārkārtējām situācijām, un tas ietilpst privāta uzņēmuma riska pārvaldes sistēmā.

| (84) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos finanšu pārskatos nav nodalīti skaidri noteiktu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu izdevumi un ieņēmumi un citu pakalpojumu izdevumi un ieņēmumi, kā arī nav noteikta izdevumu un ienākumu dalīšanas sistēma šajās divās pakalpojumu kategorijās. |
| --- | --- |

(84)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos finanšu pārskatos nav nodalīti skaidri noteiktu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu izdevumi un ieņēmumi un citu pakalpojumu izdevumi un ieņēmumi, kā arī nav noteikta izdevumu un ienākumu dalīšanas sistēma šajās divās pakalpojumu kategorijās.

| (85) | Sūdzības iesniedzēji uzsver, ka Tieliikelaitos atbalsta pasākumus nevar kvalificēt kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. |
| --- | --- |

(85)

Sūdzības iesniedzēji uzsver, ka Tieliikelaitos atbalsta pasākumus nevar kvalificēt kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

| (86) | Attiecībā uz Tieliikelaitos darbībai noteiktajiem ierobežojumiem sūdzības iesniedzēji uzsver, ka Transporta un sakaru ministrijas izveidotā uzraudzības grupa ir atzinusi, ka Tieliikelaitos ir atkārtoti pārkāpis attiecīgos ierobežojumus, piemēram, būvējot enerģētikas tīklus un veicot pašvaldību būvniecības darbus. Tādējādi tie nav radījuši ievērojamus izdevumus un ienākumu zaudējumus, kā arī nav minēti Tieliikelaitos finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz Tieliikelaitos darbībai noteiktajiem ierobežojumiem sūdzības iesniedzēji uzsver, ka Transporta un sakaru ministrijas izveidotā uzraudzības grupa ir atzinusi, ka Tieliikelaitos ir atkārtoti pārkāpis attiecīgos ierobežojumus, piemēram, būvējot enerģētikas tīklus un veicot pašvaldību būvniecības darbus. Tādējādi tie nav radījuši ievērojamus izdevumus un ienākumu zaudējumus, kā arī nav minēti Tieliikelaitos finanšu pārskatos.

4.9.   Vispārīgi sūdzības iesniedzēju secinājumi

| (87) | Kopumā sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos ir saņēmis nelikumīgu atbalstu vismaz 164–171 miljonu euro apmērā.






  (EUR) |
| --- | --- |
| Pasākumi | Attiecīgais atbalsts |
| Aizdevumu procentu likmes subsīdijas 2001.–2004. gadā | 3 182 978 |
| Aprīkojums | 13 800 000–20 700 000 |
| Zemes ieguves platības | 7 230 000 |
| Iegūtās zemes platības | 3 750 000 |
| Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi 2001.–2004. gadā | 21 500 000 |
| Personāla regulēšana 2001.–2004. gadā | 100 000 000 |
| Nodokļu priekšrocības 2001.–2004. gadā | 14 454 620 |

(87)

Kopumā sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos ir saņēmis nelikumīgu atbalstu vismaz 164–171 miljonu euro apmērā.

(EUR)

Pasākumi

Attiecīgais atbalsts

Aizdevumu procentu likmes subsīdijas 2001.–2004. gadā

3 182 978

Aprīkojums

13 800 000–20 700 000

Zemes ieguves platības

7 230 000

Iegūtās zemes platības

3 750 000

Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi 2001.–2004. gadā

21 500 000

Personāla regulēšana 2001.–2004. gadā

100 000 000

Nodokļu priekšrocības 2001.–2004. gadā

14 454 620

| (88) | Kā apgalvo sūdzības iesniedzēji, šīm summām jāpieskaita atbalsts, kas saņemts ar sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem par prāmju pakalpojumiem, un procentu ienākumi par līdzekļiem, kas katru gadu atgūti no sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem, veicot izdevumu pielāgošanas procedūru. |
| --- | --- |

(88)

Kā apgalvo sūdzības iesniedzēji, šīm summām jāpieskaita atbalsts, kas saņemts ar sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem par prāmju pakalpojumiem, un procentu ienākumi par līdzekļiem, kas katru gadu atgūti no sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem, veicot izdevumu pielāgošanas procedūru.

| (89) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos ir saņēmis priekšrocības, kas ir samazinājušas tā izdevumus un kādas tas nebūtu varējis saņemt normālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(89)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos ir saņēmis priekšrocības, kas ir samazinājušas tā izdevumus un kādas tas nebūtu varējis saņemt normālos tirgus apstākļos.

| (90) | Sūdzības iesniedzēji neapstrīd, ka, atverot tirgu konkurencei, radās izmaksu ietaupījumi, bet uzsver, ka pārejas posmā Tieliikelaitos saņēma atbalstu, kas bija gandrīz vienāds ar valsts ietaupīto summu tajā pašā laika posmā. |
| --- | --- |

(90)

Sūdzības iesniedzēji neapstrīd, ka, atverot tirgu konkurencei, radās izmaksu ietaupījumi, bet uzsver, ka pārejas posmā Tieliikelaitos saņēma atbalstu, kas bija gandrīz vienāds ar valsts ietaupīto summu tajā pašā laika posmā.

| (91) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos piešķirtais atbalsts ir izkropļojis konkurenci infrastruktūras nozarē un ļāvis Tieliikelaitos slēgt līgumus ar zemāku peļņas normu nekā tas ir iespējams privātajiem uzņēmumiem konkurences tirgū. Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka Tieliikelaitos ir bijis dominējošs stāvoklis ceļu uzturēšanas līgumu jomā visā pārejas posmā, un 2005. gadā ar to noslēgti 88 % no visiem jaunajiem Autoceļu pārvaldes uzturēšanas līgumiem. Tas parādot, ka tirgus atvēršana nav notikusi. |
| --- | --- |

(91)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos piešķirtais atbalsts ir izkropļojis konkurenci infrastruktūras nozarē un ļāvis Tieliikelaitos slēgt līgumus ar zemāku peļņas normu nekā tas ir iespējams privātajiem uzņēmumiem konkurences tirgū. Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka Tieliikelaitos ir bijis dominējošs stāvoklis ceļu uzturēšanas līgumu jomā visā pārejas posmā, un 2005. gadā ar to noslēgti 88 % no visiem jaunajiem Autoceļu pārvaldes uzturēšanas līgumiem. Tas parādot, ka tirgus atvēršana nav notikusi.

| (92) | Tādējādi sūdzības iesniedzēji apstrīd, ka valsts atbalsta pasākumi ir bijuši nepieciešami un samērīgi ar rezultātiem, tas ir, Somijas ceļu uzturēšanas un prāmju pakalpojumu tirgus liberalizāciju. Tāpēc sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos saņemtais valsts atbalsts nav attaisnojams un tādējādi nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(92)

Tādējādi sūdzības iesniedzēji apstrīd, ka valsts atbalsta pasākumi ir bijuši nepieciešami un samērīgi ar rezultātiem, tas ir, Somijas ceļu uzturēšanas un prāmju pakalpojumu tirgus liberalizāciju. Tāpēc sūdzības iesniedzēji uzskata, ka Tieliikelaitos saņemtais valsts atbalsts nav attaisnojams un tādējādi nav saderīgs ar kopējo tirgu.

5.   SOMIJAS IESTĀŽU IESNIEGTIE APSVĒRUMI

| (93) | Pirmkārt, Somijas iestādes paskaidro iemeslus, kādēļ Somijā tika izraudzīta šāda ceļu pakalpojumu tirgus liberalizācijas pieeja. |
| --- | --- |

(93)

Pirmkārt, Somijas iestādes paskaidro iemeslus, kādēļ Somijā tika izraudzīta šāda ceļu pakalpojumu tirgus liberalizācijas pieeja.

| (94) | Tās uzskata, ka pakāpeniska tirgus atvēršana un darba vietu garantijas Tieliikelaitos darbiniekiem bija nepieciešamas, lai panāktu politisku kompromisu par tirgus atvēršanu. |
| --- | --- |

(94)

Tās uzskata, ka pakāpeniska tirgus atvēršana un darba vietu garantijas Tieliikelaitos darbiniekiem bija nepieciešamas, lai panāktu politisku kompromisu par tirgus atvēršanu.

| (95) | Patiesībā Somijas valdība darbu pie ceļu pakalpojumu reformas sāka jau 1994. gadā. Neskatoties uz to, ņemot vērā saistītās likumīgās intereses, ilgi nebija iespējams panākt vienošanos par tirgus liberalizāciju, un 1997. gada 20. maijā Valdības ekonomikas politikas komiteja nolēma gandrīz pilnībā saglabāt esošo sistēmu, ieviešot vienīgi konkrētas “robežlīnijas” starp Ceļu pakalpojumu aģentūras administratīvajām un “būvniecības” funkcijām. Tikai 2000. gada sākumā valdība panāca politisku vienošanos par pakāpenisku ceļu pakalpojumu tirgus liberalizāciju. Šīs vienošanās rezultāts bija tiesību aktu priekšlikumu kopums, kas tika iesniegts parlamentam, proti, priekšlikumi Likumam par Autoceļu pārvaldi un Likumam par Tieliikelaitos, kā arī sākotnējs priekšlikums Likumam par gada budžetu (kas paredzēja reformas īstenošanas pasākumiem nepieciešamo finansējumu). Apstiprinot attiecīgos likumus, parlaments ne tikai apstiprināja valdības ierosināto pasākumu kopumu Tieliikelaitos atbalstam, bet arī nolēma, ka jāievieš papildu aizsardzības pasākumi uzņēmuma darbiniekiem. |
| --- | --- |

(95)

Patiesībā Somijas valdība darbu pie ceļu pakalpojumu reformas sāka jau 1994. gadā. Neskatoties uz to, ņemot vērā saistītās likumīgās intereses, ilgi nebija iespējams panākt vienošanos par tirgus liberalizāciju, un 1997. gada 20. maijā Valdības ekonomikas politikas komiteja nolēma gandrīz pilnībā saglabāt esošo sistēmu, ieviešot vienīgi konkrētas “robežlīnijas” starp Ceļu pakalpojumu aģentūras administratīvajām un “būvniecības” funkcijām. Tikai 2000. gada sākumā valdība panāca politisku vienošanos par pakāpenisku ceļu pakalpojumu tirgus liberalizāciju. Šīs vienošanās rezultāts bija tiesību aktu priekšlikumu kopums, kas tika iesniegts parlamentam, proti, priekšlikumi Likumam par Autoceļu pārvaldi un Likumam par Tieliikelaitos, kā arī sākotnējs priekšlikums Likumam par gada budžetu (kas paredzēja reformas īstenošanas pasākumiem nepieciešamo finansējumu). Apstiprinot attiecīgos likumus, parlaments ne tikai apstiprināja valdības ierosināto pasākumu kopumu Tieliikelaitos atbalstam, bet arī nolēma, ka jāievieš papildu aizsardzības pasākumi uzņēmuma darbiniekiem.

| (96) | Papildus politiskajiem un sociālajiem apsvērumiem bija arī ar konkurenci saistīts aspekts, kas apstiprināja Somijas valdības izraudzīto tirgus liberalizācijas modeli. Somijas iestādes uzskata, ka tirgus atvēršana bez pārejas posma varētu būt tirgū radījusi oligopolu vai pat monopolu, jo Tieliikelaitos būtu izzudis no tirgus, un tā daļas būtu ieguvuši lielākie privātie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(96)

Papildus politiskajiem un sociālajiem apsvērumiem bija arī ar konkurenci saistīts aspekts, kas apstiprināja Somijas valdības izraudzīto tirgus liberalizācijas modeli. Somijas iestādes uzskata, ka tirgus atvēršana bez pārejas posma varētu būt tirgū radījusi oligopolu vai pat monopolu, jo Tieliikelaitos būtu izzudis no tirgus, un tā daļas būtu ieguvuši lielākie privātie uzņēmumi.

| (97) | Somija uzskata, ka tās veiktās darbības nav uzskatāmas par valsts atbalstu. Arī tad, ja Komisija atzītu, ka šīs darbības ietver valsts atbalstu, Somijas iestādes uzskata, ka šāds atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(97)

Somija uzskata, ka tās veiktās darbības nav uzskatāmas par valsts atbalstu. Arī tad, ja Komisija atzītu, ka šīs darbības ietver valsts atbalstu, Somijas iestādes uzskata, ka šāds atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu.

| (98) | Lai pamatotu savu viedokli, Somija cita starpā iesniedza starpniecības uzņēmuma Icecapital Securities Ltd ekonomiski pamatotu ekspertu atzinumu par uzņēmumam Tieliikelaitos it kā piešķirtajām ekonomiskajām priekšrocībām (turpmāk tekstā – “ekspertu atzinums”). |
| --- | --- |

(98)

Lai pamatotu savu viedokli, Somija cita starpā iesniedza starpniecības uzņēmuma Icecapital Securities Ltd ekonomiski pamatotu ekspertu atzinumu par uzņēmumam Tieliikelaitos it kā piešķirtajām ekonomiskajām priekšrocībām (turpmāk tekstā – “ekspertu atzinums”).

| (99) | Sūdzības iesniedzēji apšauba šā ekspertu atzinuma pamatotību, jo Icecapital esot ekonomiski atkarīgs no Tieliikelaitos, bet Somijas iestādes paskaidro, ka Tieliikelaitos ir tikai viens no daudziem Icecapital klientiem. Icecapital un Tieliikelaitos divu gadu sadarbība bija neregulāra (2005. gadā Icecapital pakalpojumi Tieliikelaitos deva 4,7 % no tā gada ienākumiem un 2006. gadā – 3,1 %). Somijas valdība izsludināja konkursu par ekspertu atzinuma sniegšanu, un konkursā tika izraudzīts Icecapital. Somijas iestādes piebilst arī, ka tas, ka Tieliikelaitos iepriekš ir izmatojis Icecapital pakalpojumus, ir padziļinājis Icecapital zināšanas zemes darbu nozarē, un tās palīdzēja sagatavot ekspertu atzinumu. |
| --- | --- |

(99)

Sūdzības iesniedzēji apšauba šā ekspertu atzinuma pamatotību, jo Icecapital esot ekonomiski atkarīgs no Tieliikelaitos, bet Somijas iestādes paskaidro, ka Tieliikelaitos ir tikai viens no daudziem Icecapital klientiem. Icecapital un Tieliikelaitos divu gadu sadarbība bija neregulāra (2005. gadā Icecapital pakalpojumi Tieliikelaitos deva 4,7 % no tā gada ienākumiem un 2006. gadā – 3,1 %). Somijas valdība izsludināja konkursu par ekspertu atzinuma sniegšanu, un konkursā tika izraudzīts Icecapital. Somijas iestādes piebilst arī, ka tas, ka Tieliikelaitos iepriekš ir izmatojis Icecapital pakalpojumus, ir padziļinājis Icecapital zināšanas zemes darbu nozarē, un tās palīdzēja sagatavot ekspertu atzinumu.

5.1.   Valsts aizdevums

| (100) | Somijas iestādes apgalvo, ka tā nebija parasta aizdevuma piešķiršana, ar ko uzņēmumam tiek piešķirts aizdevums par konkrētu summu, kas jāatmaksā konkrētā laikā ar procentiem. Tā drīzāk bija līdzekļu nodošana Tieliikelaitos ar saistībām tos atmaksāt. |
| --- | --- |

(100)

Somijas iestādes apgalvo, ka tā nebija parasta aizdevuma piešķiršana, ar ko uzņēmumam tiek piešķirts aizdevums par konkrētu summu, kas jāatmaksā konkrētā laikā ar procentiem. Tā drīzāk bija līdzekļu nodošana Tieliikelaitos ar saistībām tos atmaksāt.

| (101) | Somija uzskata šādi: ja viss līdzekļu kopums būtu nodots Tieliikelaitos kā pašu kapitāls, varētu rasties konkurences izkropļojums. Analizējot privātu uzņēmumu bilances šajā nozarē, redzams, ka uzņēmumu bilancēs ir pamatlīdzekļi, kas iegūti gan pašu kapitāla, gan aizdevumu veidā. Tāpēc bija svarīgi, lai Tieliikelaitos bilancē būtu iekļauti līdzekļi aizdevumu veidā. Somija apgalvo, ka, ja tā nebūtu darīts, Tieliikelaitos iegūtu konkurences priekšrocības, kas finansiāli pielīdzināmas aizdevuma kapitāla atmaksai. Somijas iestādes uzskata, ka Tieliikelaitos sākuma bilances uzbūve tika veidota saskaņā ar šajā nozarē darbojošos privātu uzņēmumu bilancēm. |
| --- | --- |

(101)

Somija uzskata šādi: ja viss līdzekļu kopums būtu nodots Tieliikelaitos kā pašu kapitāls, varētu rasties konkurences izkropļojums. Analizējot privātu uzņēmumu bilances šajā nozarē, redzams, ka uzņēmumu bilancēs ir pamatlīdzekļi, kas iegūti gan pašu kapitāla, gan aizdevumu veidā. Tāpēc bija svarīgi, lai Tieliikelaitos bilancē būtu iekļauti līdzekļi aizdevumu veidā. Somija apgalvo, ka, ja tā nebūtu darīts, Tieliikelaitos iegūtu konkurences priekšrocības, kas finansiāli pielīdzināmas aizdevuma kapitāla atmaksai. Somijas iestādes uzskata, ka Tieliikelaitos sākuma bilances uzbūve tika veidota saskaņā ar šajā nozarē darbojošos privātu uzņēmumu bilancēm.

| (102) | Ja pasākumu uzskata par parastu ilgtermiņa aizdevumu, Somija uzskata, ka aizdevuma izmaksas jāsalīdzina ar tirgū pieejamo finansējumu visā aizdevuma atmaksāšanas laikā. Salīdzinot tikai dažus aizdevuma atmaksāšanas gadus ar tirgus alternatīvām, nerodas pilnīgs aizdevuma izmaksu pārskats. Tāpēc Somija uzskata, ka jāņem vērā ne tikai pārejas posms no 2001. gada līdz 2004. gadam, bet arī 2005.–2015. gads. |
| --- | --- |

(102)

Ja pasākumu uzskata par parastu ilgtermiņa aizdevumu, Somija uzskata, ka aizdevuma izmaksas jāsalīdzina ar tirgū pieejamo finansējumu visā aizdevuma atmaksāšanas laikā. Salīdzinot tikai dažus aizdevuma atmaksāšanas gadus ar tirgus alternatīvām, nerodas pilnīgs aizdevuma izmaksu pārskats. Tāpēc Somija uzskata, ka jāņem vērā ne tikai pārejas posms no 2001. gada līdz 2004. gadam, bet arī 2005.–2015. gads.

| (103) | Somijas iestādes apgalvo, ka Tieliikelaitos nedrīkst aizdevuma atmaksāšanas laikā izbeigt aizdevuma līgumu bez aizdevēja piekrišanas. Tāpēc, aprēķinot iespējamo ilgtermiņa aizdevuma radīto priekšrocību, jāņem vērā viss laika posms, kurā Tieliikelaitos ir jāmaksā procenti. Šāda aprēķina rezultāti ievērojami atšķiras no sūdzības iesniedzēju aprēķiniem. |
| --- | --- |

(103)

Somijas iestādes apgalvo, ka Tieliikelaitos nedrīkst aizdevuma atmaksāšanas laikā izbeigt aizdevuma līgumu bez aizdevēja piekrišanas. Tāpēc, aprēķinot iespējamo ilgtermiņa aizdevuma radīto priekšrocību, jāņem vērā viss laika posms, kurā Tieliikelaitos ir jāmaksā procenti. Šāda aprēķina rezultāti ievērojami atšķiras no sūdzības iesniedzēju aprēķiniem.

| (104) | Attiecībā uz procentu likmi Somijas iestādes norāda, ka parasti uzņēmuma aizdevumiem izmantotā procentu likme ir 12 mēnešu Euribor. Somija apgalvo, ka pastāv nākotnes likmju līkne, kas paredz tirgus procentu likmes līmeni līdz 2015. gadam. Līknes pamatā ir dažādu tirgus dalībnieku paredzētā procentu likmes attīstība. Ekspertu atzinuma aprēķinos izmantotās atskaites procentu likmes pamatā ir pieejamā informācija par nākotnes tirgu, un tādējādi tā atspoguļo tirgus viedokli par paredzamo procentu likmi. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz procentu likmi Somijas iestādes norāda, ka parasti uzņēmuma aizdevumiem izmantotā procentu likme ir 12 mēnešu Euribor. Somija apgalvo, ka pastāv nākotnes likmju līkne, kas paredz tirgus procentu likmes līmeni līdz 2015. gadam. Līknes pamatā ir dažādu tirgus dalībnieku paredzētā procentu likmes attīstība. Ekspertu atzinuma aprēķinos izmantotās atskaites procentu likmes pamatā ir pieejamā informācija par nākotnes tirgu, un tādējādi tā atspoguļo tirgus viedokli par paredzamo procentu likmi.

| (105) | Ņemot vērā iepriekš minēto, no ekspertu atzinumā izriet, ka no pārejas posma beigām līdz aizdevuma termiņa beigām Tieliikelaitos jāatmaksā aptuveni par 2 miljoniem euro vairāk nekā saskaņā ar tirgus procentu likmi, kas norādīta tirgus analītiķu 2006. gada 8. maija prognozē (21). |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā iepriekš minēto, no ekspertu atzinumā izriet, ka no pārejas posma beigām līdz aizdevuma termiņa beigām Tieliikelaitos jāatmaksā aptuveni par 2 miljoniem euro vairāk nekā saskaņā ar tirgus procentu likmi, kas norādīta tirgus analītiķu 2006. gada 8. maija prognozē (21).

| (106) | Tādējādi Somija secina, ka jebkurā gadījumā šī summa – 2 miljoni euro – jāatskaita no sūdzības iesniedzēju aprēķinātajiem 3,2 miljoniem euro, kā rezultātā maksimālā priekšrocība, ko Tieliikelaitos varētu būt ieguvis no valsts aizdevuma, ir 1,2 miljoni euro. |
| --- | --- |

(106)

Tādējādi Somija secina, ka jebkurā gadījumā šī summa – 2 miljoni euro – jāatskaita no sūdzības iesniedzēju aprēķinātajiem 3,2 miljoniem euro, kā rezultātā maksimālā priekšrocība, ko Tieliikelaitos varētu būt ieguvis no valsts aizdevuma, ir 1,2 miljoni euro.

5.2.   Tieliikelaitos piešķirtās zemes un grants ieguves vietas

| (107) | Iesākumā Somijas iestādes paskaidro, ka viens no galvenajiem principiem, sadalot Ceļu pakalpojumu aģentūru Autoceļu pārvaldē un Tieliikelaitos, bija tas, ka ceļu tiesību aktu regulētie līdzekļi, t. i., galvenokārt paši ceļi, paliek Autoceļu pārvaldes pārziņā, bet Ceļu pakalpojumu aģentūras “būvniecības daļas” (Tieliikelaitos priekšgājēja) ceļu uzturēšanai iepriekš lietotie līdzekļi paliek Tieliikelaitos pārziņā. |
| --- | --- |

(107)

Iesākumā Somijas iestādes paskaidro, ka viens no galvenajiem principiem, sadalot Ceļu pakalpojumu aģentūru Autoceļu pārvaldē un Tieliikelaitos, bija tas, ka ceļu tiesību aktu regulētie līdzekļi, t. i., galvenokārt paši ceļi, paliek Autoceļu pārvaldes pārziņā, bet Ceļu pakalpojumu aģentūras “būvniecības daļas” (Tieliikelaitos priekšgājēja) ceļu uzturēšanai iepriekš lietotie līdzekļi paliek Tieliikelaitos pārziņā.

| (108) | Attiecībā uz Tieliikelaitos piederošo zemes un grants ieguves vietu novērtēšanu Somijas iestādes uzskata, ka to novērtējums tika veikts saskaņā ar principiem, kas aprakstīti Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (22). |
| --- | --- |

(108)

Attiecībā uz Tieliikelaitos piederošo zemes un grants ieguves vietu novērtēšanu Somijas iestādes uzskata, ka to novērtējums tika veikts saskaņā ar principiem, kas aprakstīti Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (22).

| (109) | Somija apgalvo, ka Catella veikto novērtējumu, kas bija grants un zemes ieguves vietu vērtības noteikšanas pamatā, var uzskatīt par neatkarīga vērtētāja atzinumu. |
| --- | --- |

(109)

Somija apgalvo, ka Catella veikto novērtējumu, kas bija grants un zemes ieguves vietu vērtības noteikšanas pamatā, var uzskatīt par neatkarīga vērtētāja atzinumu.

| (110) | Catella vērtējuma koriģēšana (tas tika samazināts no 128 miljoniem Somijas marku uz 113 miljoniem Somijas marku (23) tika veikta tāpēc, ka Somijas Transporta un sakaru ministrija uzskatīja, ka betona grants cena samazināsies, kad Tieliikelaitos ienāks attiecīgajā tirgū kā pārdevējs, kā arī, ka tās pievienotā vērtība iegūšanas procesā pēc Somijas Valsts zemes mērīšanas dienesta datiem ir zemāka, bet pēcapstrādes izmaksas būs augstākas saskaņā ar jaunajām prasībām attiecībā uz zemes resursu zonu pēcapstrādi. |
| --- | --- |

(110)

Catella vērtējuma koriģēšana (tas tika samazināts no 128 miljoniem Somijas marku uz 113 miljoniem Somijas marku (23) tika veikta tāpēc, ka Somijas Transporta un sakaru ministrija uzskatīja, ka betona grants cena samazināsies, kad Tieliikelaitos ienāks attiecīgajā tirgū kā pārdevējs, kā arī, ka tās pievienotā vērtība iegūšanas procesā pēc Somijas Valsts zemes mērīšanas dienesta datiem ir zemāka, bet pēcapstrādes izmaksas būs augstākas saskaņā ar jaunajām prasībām attiecībā uz zemes resursu zonu pēcapstrādi.

| (111) | Ņemot vērā zemes līdzekļu vērtības samazinājumu Tieliikelaitos finanšu pārskatos pārejas posmā, ko apstiprināja Tieliikelaitos revidenti (Ernst and Young), Somijas iestādes uzskata, ka Tieliikelaitos bilancē iekļautā zemes un grants ieguves vietu vērtība tomēr bija pārāk augsta salīdzinājumā ar revidentu pārbaudīto grāmatvedības vērtību. Šo secinājumu apstiprināja Icecapital, kas veica vispārīgu novērtējumu par pasākumiem, kas veikti Tieliikelaitos labā. Tādējādi Tieliikelaitos neguva ekonomiskas priekšrocības, bet drīzāk ekonomisku zaudējumu 4,3 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā zemes līdzekļu vērtības samazinājumu Tieliikelaitos finanšu pārskatos pārejas posmā, ko apstiprināja Tieliikelaitos revidenti (Ernst and Young), Somijas iestādes uzskata, ka Tieliikelaitos bilancē iekļautā zemes un grants ieguves vietu vērtība tomēr bija pārāk augsta salīdzinājumā ar revidentu pārbaudīto grāmatvedības vērtību. Šo secinājumu apstiprināja Icecapital, kas veica vispārīgu novērtējumu par pasākumiem, kas veikti Tieliikelaitos labā. Tādējādi Tieliikelaitos neguva ekonomiskas priekšrocības, bet drīzāk ekonomisku zaudējumu 4,3 miljonu euro apmērā.

| (112) | Somija piebilst, ka revidenti ir paredzēto ieņēmumu novērtējuma eksperti, un tāpēc tiem bija vajadzīgā kvalifikācija pārbaudīt, vai uzņēmuma veiktie aizstājamības trūkuma atskaitījumi ir pamatoti. |
| --- | --- |

(112)

Somija piebilst, ka revidenti ir paredzēto ieņēmumu novērtējuma eksperti, un tāpēc tiem bija vajadzīgā kvalifikācija pārbaudīt, vai uzņēmuma veiktie aizstājamības trūkuma atskaitījumi ir pamatoti.

| (113) | Attiecībā uz sūdzības iesniedzēju ieteikumu, ka Tieliikelaitos grāmatvedībā nevajadzētu reģistrēt zemi, bet visas nepieciešamās zemes platības tam būtu jāiegādājas tirgū par tirgus cenām (sk. 4.2. iedaļu), Somija atbild, ka pārejas posmā Tieliikelaitos no ārējām personām iegādājās ievērojamas zemes platības par tirgus cenām – 2001. gadā – 47 %, 2002. gadā – 39 %, 2003. gadā – 41 % un 2004. gadā – 34 %. |
| --- | --- |

(113)

Attiecībā uz sūdzības iesniedzēju ieteikumu, ka Tieliikelaitos grāmatvedībā nevajadzētu reģistrēt zemi, bet visas nepieciešamās zemes platības tam būtu jāiegādājas tirgū par tirgus cenām (sk. 4.2. iedaļu), Somija atbild, ka pārejas posmā Tieliikelaitos no ārējām personām iegādājās ievērojamas zemes platības par tirgus cenām – 2001. gadā – 47 %, 2002. gadā – 39 %, 2003. gadā – 41 % un 2004. gadā – 34 %.

5.3.   Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par ceļu pakalpojumiem

| (114) | Pirmkārt, Somijas iestādes atgādina, ka gada izdevumu pielāgošanas procedūra, kas pastāvēja pārejas posmā (sk. 2.4.3. iedaļu), nodrošināja, ka peļņas starpība starp sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem un līgumiem, par kuriem izsludināts konkurss, tiek lielā mērā izlīdzināta. Pielāgotie izdevumi pārejas posmā kopā bija 16,8 miljoni euro. |
| --- | --- |

(114)

Pirmkārt, Somijas iestādes atgādina, ka gada izdevumu pielāgošanas procedūra, kas pastāvēja pārejas posmā (sk. 2.4.3. iedaļu), nodrošināja, ka peļņas starpība starp sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem un līgumiem, par kuriem izsludināts konkurss, tiek lielā mērā izlīdzināta. Pielāgotie izdevumi pārejas posmā kopā bija 16,8 miljoni euro.

| (115) | Attiecībā uz atlikušo peļņas starpību Somija uzskata, ka nav korekti salīdzināt Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu peļņas normu ar vidējo konkursa kārtībā izraudzīto līgumu peļņas normu visā pārejas posmā, kā to darīja sūdzības iesniedzēji. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz atlikušo peļņas starpību Somija uzskata, ka nav korekti salīdzināt Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu peļņas normu ar vidējo konkursa kārtībā izraudzīto līgumu peļņas normu visā pārejas posmā, kā to darīja sūdzības iesniedzēji.

| (116) | Pēc Somijas iestāžu domām, peļņas starpība jāaprēķina līgumiem, kas ir savstarpēji salīdzināmi. |
| --- | --- |

(116)

Pēc Somijas iestāžu domām, peļņas starpība jāaprēķina līgumiem, kas ir savstarpēji salīdzināmi.

| (117) | Šajā saistībā jāpiemin, ka 2001. un 2002. gada īpatnība bija tāda, ka daudzi konkursa kārtībā izraudzītie līgumi bija jauna veida plānošanas un ieviešanas līgumi (ST līgumi). Sākotnēji Tieliikelaitos nebija gatavs ievērojami augstākam riskam salīdzinājumā ar parastajiem līgumiem. Šā iemesla dēļ plānošanas un ieviešanas līgumu peļņas norma izrādījās daudz zemāka nekā paredzētā peļņas norma. Savukārt sarunu procedūras rezultātā noslēgtajos līgumos nebija iekļauti plānošanas un ieviešanas līgumi. Tāpēc plānošanas un ieviešanas līgumi aprēķinā nav jāņem vērā. |
| --- | --- |

(117)

Šajā saistībā jāpiemin, ka 2001. un 2002. gada īpatnība bija tāda, ka daudzi konkursa kārtībā izraudzītie līgumi bija jauna veida plānošanas un ieviešanas līgumi (ST līgumi). Sākotnēji Tieliikelaitos nebija gatavs ievērojami augstākam riskam salīdzinājumā ar parastajiem līgumiem. Šā iemesla dēļ plānošanas un ieviešanas līgumu peļņas norma izrādījās daudz zemāka nekā paredzētā peļņas norma. Savukārt sarunu procedūras rezultātā noslēgtajos līgumos nebija iekļauti plānošanas un ieviešanas līgumi. Tāpēc plānošanas un ieviešanas līgumi aprēķinā nav jāņem vērā.

| (118) | Savukārt 2003. un 2004. gada īpatnība bija tāda, ka ar Autoceļu pārvaldi sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi 2003. un 2004. gadā bija tikai ceļu uzturēšanas un projektēšanas līgumi. Tāpēc šī peļņas norma jāsalīdzina ar līdzīgu konkursa kārtībā izraudzīto līgumu peļņas normu. |
| --- | --- |

(118)

Savukārt 2003. un 2004. gada īpatnība bija tāda, ka ar Autoceļu pārvaldi sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi 2003. un 2004. gadā bija tikai ceļu uzturēšanas un projektēšanas līgumi. Tāpēc šī peļņas norma jāsalīdzina ar līdzīgu konkursa kārtībā izraudzīto līgumu peļņas normu.

| (119) | Somijas iestādes uzsver, ka daļu no līgumiem, kas tika īstenoti kā sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi, pat bez Likuma par Tieliikelaitos 9. iedaļā paredzētā pārejas pasākuma varēja ieviest citā veidā – izmantojot tiešās sarunu procedūras saskaņā ar spēkā esošajiem iepirkuma tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(119)

Somijas iestādes uzsver, ka daļu no līgumiem, kas tika īstenoti kā sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi, pat bez Likuma par Tieliikelaitos 9. iedaļā paredzētā pārejas pasākuma varēja ieviest citā veidā – izmantojot tiešās sarunu procedūras saskaņā ar spēkā esošajiem iepirkuma tiesību aktiem.

| (120) | Pēc ekspertu atzinuma no sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem Tieliikelaitos ir guvis priekšrocību vismaz 8,5 miljonu euro apjomā, ja ņem vērā aprēķināto peļņas starpību starp salīdzināmiem sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem un konkursa kārtībā izraudzītajiem līgumiem. | Gads | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi | milj. EUR | 451,4 | 346,3 | 207,1 | 85,9 | 1 090,7 |
| peļņa | 12 % | 9,3 % | 8,9 % | 11,9 % | |
| Salīdzināmie konkursa kārtībā noslēgtie līgumi | milj. EUR | 88,4 | 183,8 | 231,7 | 280,5 | 784,4 |
| peļņa | 10,1 % | 8,5 % | 10,2 % | 12,1 % | |
| Peļņas starpība (24) | milj. EUR | 8,6 | 2,8 | -2,7 | -0,2 | 8,5 |

(120)

Pēc ekspertu atzinuma no sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem Tieliikelaitos ir guvis priekšrocību vismaz 8,5 miljonu euro apjomā, ja ņem vērā aprēķināto peļņas starpību starp salīdzināmiem sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem un konkursa kārtībā izraudzītajiem līgumiem.

Gads

2001

2002

2003

2004

Kopā

Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi

milj. EUR

451,4

346,3

207,1

85,9

1 090,7

peļņa

12 %

9,3 %

8,9 %

11,9 %

Salīdzināmie konkursa kārtībā noslēgtie līgumi

milj. EUR

88,4

183,8

231,7

280,5

784,4

peļņa

10,1 %

8,5 %

10,2 %

12,1 %

Peļņas starpība (24)

milj. EUR

8,6

2,8

-2,7

-0,2

8,5

| (121) | Pat ja Tieliikelaitos ir saņēmis ekonomisku priekšrocību 8,5 miljonu euro apmērā, tā ir attaisnojama kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un izdevumiem, ko izraisījis neizdevīgais strukturālais stāvoklis (sk. 2.3. iedaļu). |
| --- | --- |

(121)

Pat ja Tieliikelaitos ir saņēmis ekonomisku priekšrocību 8,5 miljonu euro apmērā, tā ir attaisnojama kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un izdevumiem, ko izraisījis neizdevīgais strukturālais stāvoklis (sk. 2.3. iedaļu).

| (122) | Pārejas posmā tie papildu izdevumi, kas radušies no pārāk lielā personāla izmaksām un nav ņemti vērā citos personāla regulēšanas pasākumos, bija jāņem vērā sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu izcenojumos. Lai gan liela daļa lieko darbinieku tika nodarbināti īpašo pakalpojumu projektos, Tieliikelaitos joprojām bija par aptuveni 100 darbiniekiem vairāk nekā tas bija nepieciešams pārejas posmā. |
| --- | --- |

(122)

Pārejas posmā tie papildu izdevumi, kas radušies no pārāk lielā personāla izmaksām un nav ņemti vērā citos personāla regulēšanas pasākumos, bija jāņem vērā sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu izcenojumos. Lai gan liela daļa lieko darbinieku tika nodarbināti īpašo pakalpojumu projektos, Tieliikelaitos joprojām bija par aptuveni 100 darbiniekiem vairāk nekā tas bija nepieciešams pārejas posmā.

| (123) | Somijas iestādes noliedz apgalvojumus, ka Tieliikelaitos saņemtais atbalsts ļāva valsts uzņēmumam pieņemt zemāku peļņas normu plānošanas un ieviešanas līgumiem. Kā paskaidrots iepriekš, plānošanas un ieviešanas līgumu peļņas norma bija zema tāpēc, ka Tieliikelaitos nebija gatavs ar tiem saistītajam riska līmenim. |
| --- | --- |

(123)

Somijas iestādes noliedz apgalvojumus, ka Tieliikelaitos saņemtais atbalsts ļāva valsts uzņēmumam pieņemt zemāku peļņas normu plānošanas un ieviešanas līgumiem. Kā paskaidrots iepriekš, plānošanas un ieviešanas līgumu peļņas norma bija zema tāpēc, ka Tieliikelaitos nebija gatavs ar tiem saistītajam riska līmenim.

| (124) | Attiecībā uz sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka lieko darbinieku radītās izmaksas tika uzskatītas par izmaksām, kas mākslīgi samazināja Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu peļņas normu, Somijas iestādes paskaidro, ka lieko darbinieku izmaksas nebija iekļautas sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu peļņas normas aprēķinā. Liekie darbinieki tika iesaistīti pakalpojumu projektos. |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka lieko darbinieku radītās izmaksas tika uzskatītas par izmaksām, kas mākslīgi samazināja Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu peļņas normu, Somijas iestādes paskaidro, ka lieko darbinieku izmaksas nebija iekļautas sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu peļņas normas aprēķinā. Liekie darbinieki tika iesaistīti pakalpojumu projektos.

| (125) | Visbeidzot, Somija noraida apgalvojumu, ka salīdzinoši vājie Tieliikelaitos finanšu rādītāji norāda uz dažu Tieliikelaitos darbību neefektivitāti un pret konkurenci vērstas cenu politikas izmantošanu liberalizētajos tirgos. Somija uzskata, ka zemo rezultātu iemesls ir Tieliikelaitos personāla regulēšanas papildu izmaksas un tas, ka īpašie pasākumi attiecībā uz darbiniekiem nevarēja nosegt visas lieko darbinieku izmaksas. |
| --- | --- |

(125)

Visbeidzot, Somija noraida apgalvojumu, ka salīdzinoši vājie Tieliikelaitos finanšu rādītāji norāda uz dažu Tieliikelaitos darbību neefektivitāti un pret konkurenci vērstas cenu politikas izmantošanu liberalizētajos tirgos. Somija uzskata, ka zemo rezultātu iemesls ir Tieliikelaitos personāla regulēšanas papildu izmaksas un tas, ka īpašie pasākumi attiecībā uz darbiniekiem nevarēja nosegt visas lieko darbinieku izmaksas.

5.4.   Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par prāmju pakalpojumiem

| (126) | Somijas iestādes uzskata, ka Autoceļu pārvaldei pašlaik mazāk izmaksā turpināt izmantot sarunu procedūras rezultātā noslēgtus līgumus. Pirmais mēģinājums izsludināt konkursu uz daļu no prāmju pakalpojumiem bija neveiksmīgs turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(126)

Somijas iestādes uzskata, ka Autoceļu pārvaldei pašlaik mazāk izmaksā turpināt izmantot sarunu procedūras rezultātā noslēgtus līgumus. Pirmais mēģinājums izsludināt konkursu uz daļu no prāmju pakalpojumiem bija neveiksmīgs turpmāk minēto iemeslu dēļ.

| (127) | Pirmkārt, pretendentu piedāvātās cenas bija par 17–25 % augstākas nekā cenas sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem starp Autoceļu pārvaldi un Tieliikelaitos, par kuriem puses katru gadu veica atsevišķas sarunu procedūras. Tāpēc, apstiprinot konkursa rezultātus, Autoceļu pārvaldei par attiecīgajiem pakalpojumiem būtu bijis jāmaksā vairāk. |
| --- | --- |

(127)

Pirmkārt, pretendentu piedāvātās cenas bija par 17–25 % augstākas nekā cenas sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem starp Autoceļu pārvaldi un Tieliikelaitos, par kuriem puses katru gadu veica atsevišķas sarunu procedūras. Tāpēc, apstiprinot konkursa rezultātus, Autoceļu pārvaldei par attiecīgajiem pakalpojumiem būtu bijis jāmaksā vairāk.

| (128) | Otrkārt, nostiprinātos Tieliikelaitos tirgus stāvoklis (tā kā Tieliikelaitos piedāvātās cenas bija viszemākās – kaut arī augstākas par sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu cenām –, Autoceļu pārvaldei būtu jāizvēlas Tieliikelaitos iesniegtais piedāvājums). |
| --- | --- |

(128)

Otrkārt, nostiprinātos Tieliikelaitos tirgus stāvoklis (tā kā Tieliikelaitos piedāvātās cenas bija viszemākās – kaut arī augstākas par sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu cenām –, Autoceļu pārvaldei būtu jāizvēlas Tieliikelaitos iesniegtais piedāvājums).

| (129) | Somijas iestādes noliedz apgalvojumu, ka starp Autoceļu pārvaldi un Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi Tieliikelaitos radītu konkurences priekšrocības. Gluži pretēji – tie var radīt neizdevīgu stāvokli, jo sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu nosacījumi pienācīgi neatspoguļo nepieciešamību atjaunot aprīkojumu (kapitāla izmaksas nav pilnībā iekļautas prāmju pakalpojumu cenā). |
| --- | --- |

(129)

Somijas iestādes noliedz apgalvojumu, ka starp Autoceļu pārvaldi un Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi Tieliikelaitos radītu konkurences priekšrocības. Gluži pretēji – tie var radīt neizdevīgu stāvokli, jo sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu nosacījumi pienācīgi neatspoguļo nepieciešamību atjaunot aprīkojumu (kapitāla izmaksas nav pilnībā iekļautas prāmju pakalpojumu cenā).

| (130) | Somija veido jaunu iepirkuma modeli konkurējošai pakalpojumu sniedzēju izvēlei nākotnē, pārskatot liberalizācijas nosacījumus, kas saistīti ar kapitāla izmaksām un kuģu atjaunošanu. To var izdarīt, ja samazina ar ieguldījumiem saistītos riskus, pievienojot līgumam prāmju aprīkojuma izpirkšanas nosacījumus. Cita iespēja ir pieprasīt, lai visiem konkursa pretendentiem būtu jauni kuģi. Pagaidām esošie prāmju līgumi ir pagarināti līdz 2009. gada beigām. |
| --- | --- |

(130)

Somija veido jaunu iepirkuma modeli konkurējošai pakalpojumu sniedzēju izvēlei nākotnē, pārskatot liberalizācijas nosacījumus, kas saistīti ar kapitāla izmaksām un kuģu atjaunošanu. To var izdarīt, ja samazina ar ieguldījumiem saistītos riskus, pievienojot līgumam prāmju aprīkojuma izpirkšanas nosacījumus. Cita iespēja ir pieprasīt, lai visiem konkursa pretendentiem būtu jauni kuģi. Pagaidām esošie prāmju līgumi ir pagarināti līdz 2009. gada beigām.

5.5.   Pārāk liela darbinieku skaita samazināšanas īpašie noteikumi

| (131) | Somijas iestādes apgalvo, ka īpašos noteikumus un projektus nevar uzskatīt par priekšrocību. |
| --- | --- |

(131)

Somijas iestādes apgalvo, ka īpašos noteikumus un projektus nevar uzskatīt par priekšrocību.

| (132) | Kad Tieliikelaitos2001. gada 1. janvārī sāka savu darbību, tam bija 4 235 darbinieki, lai gan faktiski tam bija vajadzīgs daudz mazāks darbinieku skaits. Bijušajā Ceļu pakalpojumu aģentūrā kā hierarhiskā valsts iestādē bija ievērojami lielāks darba vietu un pienākumu skaits, nekā nepieciešams Tieliikelaitos, kā rezultātā Tieliikelaitos darbinieku skaits bija pārāk liels. |
| --- | --- |

(132)

Kad Tieliikelaitos2001. gada 1. janvārī sāka savu darbību, tam bija 4 235 darbinieki, lai gan faktiski tam bija vajadzīgs daudz mazāks darbinieku skaits. Bijušajā Ceļu pakalpojumu aģentūrā kā hierarhiskā valsts iestādē bija ievērojami lielāks darba vietu un pienākumu skaits, nekā nepieciešams Tieliikelaitos, kā rezultātā Tieliikelaitos darbinieku skaits bija pārāk liels.

| (133) | Somija uzskata, ka tas, ka Tieliikelaitos bija jāpatur darbā visi darbinieki un tos bija aizliegts atlaist, radīja uzņēmumam neizdevīgu strukturālo stāvokli. Uzņēmuma neizdevīgā strukturālā stāvokļa dēļ radušies izdevumi pārsniedz jebkādas Tieliikelaitos ekonomiskās priekšrocības, arī teorētiskās. Darbinieku pārcelšanas procedūras, ko Tieliikelaitos varēja veikt, bija dārgākas un lēnākas nekā Tieliikelaitos konkurentiem pieejamā personāla politika. |
| --- | --- |

(133)

Somija uzskata, ka tas, ka Tieliikelaitos bija jāpatur darbā visi darbinieki un tos bija aizliegts atlaist, radīja uzņēmumam neizdevīgu strukturālo stāvokli. Uzņēmuma neizdevīgā strukturālā stāvokļa dēļ radušies izdevumi pārsniedz jebkādas Tieliikelaitos ekonomiskās priekšrocības, arī teorētiskās. Darbinieku pārcelšanas procedūras, ko Tieliikelaitos varēja veikt, bija dārgākas un lēnākas nekā Tieliikelaitos konkurentiem pieejamā personāla politika.

| (134) | Kā apgalvo Somija, Somijas valsts varēja izvēlēties nepārcelt liekos darbiniekus uz Tieliikelaitos, kad šo uzņēmumu izveidoja. |
| --- | --- |

(134)

Kā apgalvo Somija, Somijas valsts varēja izvēlēties nepārcelt liekos darbiniekus uz Tieliikelaitos, kad šo uzņēmumu izveidoja.

| (135) | Somija atsaucas arī uz Pirmās instances tiesas spriedumu Combus lietā (25) līdzīgā situācijā ar darbinieku pārcelšanu. Šajā lietā tika secināts, ka Dānijas valsts vienreizējais maksājums Combus ierēdņiem, kuri piekrita atteikties no sava ierēdņa statusa un kļūt par līgumdarbiniekiem tajā pašā uzņēmumā, nebija uzskatāms par valsts atbalstu. Pirmās instances tiesa uzskatīja, ka pasākums neatviegloja to izmaksu slogu, kas parasti jāsedz no uzņēmuma budžeta. |
| --- | --- |

(135)

Somija atsaucas arī uz Pirmās instances tiesas spriedumu Combus lietā (25) līdzīgā situācijā ar darbinieku pārcelšanu. Šajā lietā tika secināts, ka Dānijas valsts vienreizējais maksājums Combus ierēdņiem, kuri piekrita atteikties no sava ierēdņa statusa un kļūt par līgumdarbiniekiem tajā pašā uzņēmumā, nebija uzskatāms par valsts atbalstu. Pirmās instances tiesa uzskatīja, ka pasākums neatviegloja to izmaksu slogu, kas parasti jāsedz no uzņēmuma budžeta.

| (136) | Ceļu pārvaldes un ceļu uzturēšanas nozares reforma Somijā tika veikta līdzīgā situācijā, kāda bija izveidojusies Combus gadījumā. To, ka Tieliikelaitos nemaksāja kompensāciju darbiniekiem, kuri tika pārcelti uz valsts aģentūrām, tai skaitā Autoceļu pārvaldi, nevar uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(136)

Ceļu pārvaldes un ceļu uzturēšanas nozares reforma Somijā tika veikta līdzīgā situācijā, kāda bija izveidojusies Combus gadījumā. To, ka Tieliikelaitos nemaksāja kompensāciju darbiniekiem, kuri tika pārcelti uz valsts aģentūrām, tai skaitā Autoceļu pārvaldi, nevar uzskatīt par valsts atbalstu.

| (137) | Somija uzskata, ka Tiesas spriedumi, ko savā lēmumā sākt procedūru citē Komisija (Altmark Trans
   (26) un Francija pret Komisiju (27), nav pretrunā ar spriedumu Combus lietā. Šie spriedumi ir senāki par spriedumu Combus lietā, tādējādi Pirmās instances tiesa tos noteikti bija ņēmusi vērā. |
| --- | --- |

(137)

Somija uzskata, ka Tiesas spriedumi, ko savā lēmumā sākt procedūru citē Komisija (Altmark Trans
   (26) un Francija pret Komisiju (27), nav pretrunā ar spriedumu Combus lietā. Šie spriedumi ir senāki par spriedumu Combus lietā, tādējādi Pirmās instances tiesa tos noteikti bija ņēmusi vērā.

| (138) | Turklāt Somija iebilst, ka, ja pasākums nedod priekšrocības, kas ietekmē budžetu, tas nav uzskatāms par valsts līdzekļu nodošanu un tādējādi arī par valsts atbalstu (28). Somija uzskata, ka administratīvie pasākumi, kuri neietekmē valsts līdzekļus, nav uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(138)

Turklāt Somija iebilst, ka, ja pasākums nedod priekšrocības, kas ietekmē budžetu, tas nav uzskatāms par valsts līdzekļu nodošanu un tādējādi arī par valsts atbalstu (28). Somija uzskata, ka administratīvie pasākumi, kuri neietekmē valsts līdzekļus, nav uzskatāmi par valsts atbalstu.

| (139) | Tādējādi Somija apgalvo, ka valsts nav zaudējusi ienākumus, nodarbinot 116 bijušos Tieliikelaitos darbiniekus un maksājot tiem algas. Neviens no šiem darbiniekiem netika pieņemts, nenovērtējot tā atbilstību amatam. Darbinieku pārcelšana no Tieliikelaitos uz civildienesta nodaļām bija iespējama tikai tad, kad atbrīvojās vieta un uz to bija izsludināts konkurss. Ja Tieliikelaitos neatradās piemērots kandidāts, darbinieks tika izraudzīts no citiem kandidātiem. |
| --- | --- |

(139)

Tādējādi Somija apgalvo, ka valsts nav zaudējusi ienākumus, nodarbinot 116 bijušos Tieliikelaitos darbiniekus un maksājot tiem algas. Neviens no šiem darbiniekiem netika pieņemts, nenovērtējot tā atbilstību amatam. Darbinieku pārcelšana no Tieliikelaitos uz civildienesta nodaļām bija iespējama tikai tad, kad atbrīvojās vieta un uz to bija izsludināts konkurss. Ja Tieliikelaitos neatradās piemērots kandidāts, darbinieks tika izraudzīts no citiem kandidātiem.

| (140) | Attiecībā uz valsts līdzekļu nodošanu, lai atrisinātu Tieliikelaitos pārāk lielā darbinieku skaita problēmu, Somija uzsver, ka Tieliikelaitos nav saņēmis valsts atbalstu 100 miljonu euro apmērā, kā to apgalvo sūdzības iesniedzēji. Tieliikelaitos saņēma 68 miljonus euro no Autoceļu pārvaldes, lai finansētu pakalpojumu projektus (no 68 miljoniem aptuveni 56 miljoni tika izmantoti personāla izmaksām un pārējā summa tika iztērēta materiāliem un citām ar personālu nesaistītām vajadzībām). Bez tam Autoceļu pārvalde samaksāja vēl 20,1 miljonu euro, lai atbalstītu personāla regulēšanu. Arī kopējā kompensācija 88,1 miljona euro apmērā nesedza visas izmaksas, ko radīja liekie darbinieki. Kā apgalvots ekspertu atzinumā, liekie darbinieki radīja neizdevīgu strukturālo stāvokli, kas no 2001. gada līdz 2004. gadam izmaksāja 157 miljonus euro. |
| --- | --- |

(140)

Attiecībā uz valsts līdzekļu nodošanu, lai atrisinātu Tieliikelaitos pārāk lielā darbinieku skaita problēmu, Somija uzsver, ka Tieliikelaitos nav saņēmis valsts atbalstu 100 miljonu euro apmērā, kā to apgalvo sūdzības iesniedzēji. Tieliikelaitos saņēma 68 miljonus euro no Autoceļu pārvaldes, lai finansētu pakalpojumu projektus (no 68 miljoniem aptuveni 56 miljoni tika izmantoti personāla izmaksām un pārējā summa tika iztērēta materiāliem un citām ar personālu nesaistītām vajadzībām). Bez tam Autoceļu pārvalde samaksāja vēl 20,1 miljonu euro, lai atbalstītu personāla regulēšanu. Arī kopējā kompensācija 88,1 miljona euro apmērā nesedza visas izmaksas, ko radīja liekie darbinieki. Kā apgalvots ekspertu atzinumā, liekie darbinieki radīja neizdevīgu strukturālo stāvokli, kas no 2001. gada līdz 2004. gadam izmaksāja 157 miljonus euro.

| (141) | Somija piebilst, ka Tieliikelaitos finanšu pārskatu sagatavošanā tika ievērotas pareizas grāmatvedības procedūras, un šos finanšu pārskatus ir pārbaudījuši revidenti. Finanšu pārskatos nav ietvertas tik detalizētas piezīmes, kādas min sūdzības iesniedzēji. Ar liekajiem darbiniekiem saistītā neizdevīgā strukturālā stāvokļa dēļ nesegtajiem izdevumiem (kopā 69 miljoni euro, t. i., 157 miljoni euro mīnus 88 miljoni euro) ekspertu atzinumā minēti turpmāk aprakstītie attaisnojumi. |
| --- | --- |

(141)

Somija piebilst, ka Tieliikelaitos finanšu pārskatu sagatavošanā tika ievērotas pareizas grāmatvedības procedūras, un šos finanšu pārskatus ir pārbaudījuši revidenti. Finanšu pārskatos nav ietvertas tik detalizētas piezīmes, kādas min sūdzības iesniedzēji. Ar liekajiem darbiniekiem saistītā neizdevīgā strukturālā stāvokļa dēļ nesegtajiem izdevumiem (kopā 69 miljoni euro, t. i., 157 miljoni euro mīnus 88 miljoni euro) ekspertu atzinumā minēti turpmāk aprakstītie attaisnojumi.

| (142) | Pirmkārt, Autoceļu pārvalde nesedza visas īpašo pakalpojumu projektu izmaksas. Piemēram, tā nesedza attiecīgās uzraudzības izmaksas, kas četros gados sasniedza 2,8 miljonus euro. Turklāt papildus attiecīgajām uzraudzības izmaksām pakalpojumu projekti pārejas posmā kopumā nesa 1,4 miljonu euro zaudējumus (deficīts tika aprēķināts, no pakalpojumu projektu ieņēmumiem atņemot algu un materiālu izmaksas). Tādējādi pakalpojumu projekti Tieliikelaitos radīja tīros zaudējumus 4,2 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(142)

Pirmkārt, Autoceļu pārvalde nesedza visas īpašo pakalpojumu projektu izmaksas. Piemēram, tā nesedza attiecīgās uzraudzības izmaksas, kas četros gados sasniedza 2,8 miljonus euro. Turklāt papildus attiecīgajām uzraudzības izmaksām pakalpojumu projekti pārejas posmā kopumā nesa 1,4 miljonu euro zaudējumus (deficīts tika aprēķināts, no pakalpojumu projektu ieņēmumiem atņemot algu un materiālu izmaksas). Tādējādi pakalpojumu projekti Tieliikelaitos radīja tīros zaudējumus 4,2 miljonu euro apmērā.

| (143) | Otrkārt, līdzekļi, ko Autoceļu pārvalde izsniedza, lai finansētu pasākumus saistībā ar jaunu darba vietu atrašanu, papildu apmācību, pārkvalificēšanos un priekšlaicīgu pensiju piešķiršanu, nebija pietiekami. Rezultātā Tieliikelaitos personāla regulēšanai bija jāpiešķir vairāk nekā 20 miljoni euro no saviem līdzekļiem (no tiem 12,8 miljoni euro tika izmaksāti 2004. un 2005. gadā). |
| --- | --- |

(143)

Otrkārt, līdzekļi, ko Autoceļu pārvalde izsniedza, lai finansētu pasākumus saistībā ar jaunu darba vietu atrašanu, papildu apmācību, pārkvalificēšanos un priekšlaicīgu pensiju piešķiršanu, nebija pietiekami. Rezultātā Tieliikelaitos personāla regulēšanai bija jāpiešķir vairāk nekā 20 miljoni euro no saviem līdzekļiem (no tiem 12,8 miljoni euro tika izmaksāti 2004. un 2005. gadā).

| (144) | Treškārt, Tieliikelaitos saistībā ar personāla regulēšanu radās papildu administratīvie izdevumi, kas pārejas posmā sasniedza 2,8 miljonus euro. |
| --- | --- |

(144)

Treškārt, Tieliikelaitos saistībā ar personāla regulēšanu radās papildu administratīvie izdevumi, kas pārejas posmā sasniedza 2,8 miljonus euro.

| (145) | Ceturtkārt, Tieliikelaitos radās papildu izdevumi arī saistībā ar izdevīgākiem atvaļinājuma nosacījumiem tiem Tieliikelaitos darbiniekiem, kuri ietilpa ilgtermiņa valsts ierēdņu kategorijā (par 50 % garāks atvaļinājums). Šie papildu izdevumi pārejas posma 4 gados sasniedza 42 miljonus euro. |
| --- | --- |

(145)

Ceturtkārt, Tieliikelaitos radās papildu izdevumi arī saistībā ar izdevīgākiem atvaļinājuma nosacījumiem tiem Tieliikelaitos darbiniekiem, kuri ietilpa ilgtermiņa valsts ierēdņu kategorijā (par 50 % garāks atvaļinājums). Šie papildu izdevumi pārejas posma 4 gados sasniedza 42 miljonus euro.

| (146) | Jebkurā gadījumā nopietns apgrūtinājums Tieliikelaitos ir pensiju programmas. Pat pēc Tieliikelaitos pārejas valsts uzņēmuma statusā uz tā darbiniekiem joprojām attiecās 1966. gada 20. maija Valsts pensiju likums Nr. 280, kas nozīmē, ka valsts uzņēmumam jāmaksā valsts darba devēja pensiju iemaksas, kas ir augstākas nekā darba devēja pensiju iemaksas privātajā sektorā. Grozījumi Valsts pensiju likumā (2004. gada 30. jūlija Likums Nr. 679) paredz pensiju iemaksu un darbinieku pensiju pabalstu izlīdzināšanu privātajā un valsts sektorā, bet tikai nākotnē. 2005. gadā vispārējo pensiju iemaksu likme privātā sektora darba devējiem bija 16,8 procenti. Savukārt Tieliikelaitos pensiju iemaksas bija noteikta atsevišķi, un 2005. gadā to likme bija 21,13 procenti. |
| --- | --- |

(146)

Jebkurā gadījumā nopietns apgrūtinājums Tieliikelaitos ir pensiju programmas. Pat pēc Tieliikelaitos pārejas valsts uzņēmuma statusā uz tā darbiniekiem joprojām attiecās 1966. gada 20. maija Valsts pensiju likums Nr. 280, kas nozīmē, ka valsts uzņēmumam jāmaksā valsts darba devēja pensiju iemaksas, kas ir augstākas nekā darba devēja pensiju iemaksas privātajā sektorā. Grozījumi Valsts pensiju likumā (2004. gada 30. jūlija Likums Nr. 679) paredz pensiju iemaksu un darbinieku pensiju pabalstu izlīdzināšanu privātajā un valsts sektorā, bet tikai nākotnē. 2005. gadā vispārējo pensiju iemaksu likme privātā sektora darba devējiem bija 16,8 procenti. Savukārt Tieliikelaitos pensiju iemaksas bija noteikta atsevišķi, un 2005. gadā to likme bija 21,13 procenti.

| (147) | Turklāt tikai 2005. gada 16. februārīTieliikelaitos koplīgumu noteikumi par slimības pabalstiem tika saskaņoti ar attiecīgajiem nosacījumiem privātā sektora līgumos. Pirms tam šie noteikumi Tieliikelaitos paredzēja augstākas izmaksas nekā tie, kas tika piemēroti privātā sektora darbiniekiem. |
| --- | --- |

(147)

Turklāt tikai 2005. gada 16. februārīTieliikelaitos koplīgumu noteikumi par slimības pabalstiem tika saskaņoti ar attiecīgajiem nosacījumiem privātā sektora līgumos. Pirms tam šie noteikumi Tieliikelaitos paredzēja augstākas izmaksas nekā tie, kas tika piemēroti privātā sektora darbiniekiem.

| (148) | Ņemot visu iepriekšminēto, Somija apgalvo, ka valsts ierēdņu nodarbināšanas nosacījumi joprojām ir labāki nekā privāto uzņēmumu personāla nosacījumi. Šī situācija saglabājas neatkarīgi no tā, ka ar 2005. gada grozījumiem koplīgumos valsts ierēdņu nosacījumi tika pietuvināti privātā sektora personāla nosacījumiem. Piemēram, līgumā noteiktās tiesības uz ikgadējo atvaļinājumu valsts līgumos joprojām ir izdevīgākas, salīdzinot ar darbiniekiem, kuriem ir līdzīgi līgumi privātajā sektorā. Tāpēc nodarbinātības nosacījumus kopumā, tai skaitā pensiju priekšrocības, joprojām var uzskatīt par apgrūtinājumu salīdzinājumā ar nosacījumiem privātā sektora uzņēmējiem. |
| --- | --- |

(148)

Ņemot visu iepriekšminēto, Somija apgalvo, ka valsts ierēdņu nodarbināšanas nosacījumi joprojām ir labāki nekā privāto uzņēmumu personāla nosacījumi. Šī situācija saglabājas neatkarīgi no tā, ka ar 2005. gada grozījumiem koplīgumos valsts ierēdņu nosacījumi tika pietuvināti privātā sektora personāla nosacījumiem. Piemēram, līgumā noteiktās tiesības uz ikgadējo atvaļinājumu valsts līgumos joprojām ir izdevīgākas, salīdzinot ar darbiniekiem, kuriem ir līdzīgi līgumi privātajā sektorā. Tāpēc nodarbinātības nosacījumus kopumā, tai skaitā pensiju priekšrocības, joprojām var uzskatīt par apgrūtinājumu salīdzinājumā ar nosacījumiem privātā sektora uzņēmējiem.

5.6.   Nodokļu pasākums attiecībā uz Tieliikelaitos veikto zemes iegādi

| (149) | Saskaņā ar Likuma par ienākumu nodokli 49. iedaļas 1. panta 4. punktu ar nodokļiem apliekamā kapitāla pieauguma summa ar nodokli apliekamai personai, kas nav akciju sabiedrība, pilnas atbildības līgumsabiedrība vai komandītsabiedrība, tika aprēķināta, atņemot 80 % no tirdzniecības cenas vai reālās pirkuma cenas, izvēloties augstāko, ja nekustamais īpašums tiek pārdots valstij, apgabalam, pašvaldībai vai vairāku pašvaldību iestādei. Tādējādi ar nodokli apliekamā peļņa no kapitāla pieauguma ir lielākais 20 % no tirdzniecības cenas. Tāpēc, lai noteiktu ar nodokli apliekamo peļņu no kapitāla pieauguma, pārdevēji varēja atņemt no tirdzniecības cenas par 30 % vai 60 % vairāk, salīdzinot ar nodokļu standarta noteikumiem, atkarībā no tā, vai viņi pārdeva zemi, kas viņu īpašumā ir 10 gadus vai mazāk. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar Likuma par ienākumu nodokli 49. iedaļas 1. panta 4. punktu ar nodokļiem apliekamā kapitāla pieauguma summa ar nodokli apliekamai personai, kas nav akciju sabiedrība, pilnas atbildības līgumsabiedrība vai komandītsabiedrība, tika aprēķināta, atņemot 80 % no tirdzniecības cenas vai reālās pirkuma cenas, izvēloties augstāko, ja nekustamais īpašums tiek pārdots valstij, apgabalam, pašvaldībai vai vairāku pašvaldību iestādei. Tādējādi ar nodokli apliekamā peļņa no kapitāla pieauguma ir lielākais 20 % no tirdzniecības cenas. Tāpēc, lai noteiktu ar nodokli apliekamo peļņu no kapitāla pieauguma, pārdevēji varēja atņemt no tirdzniecības cenas par 30 % vai 60 % vairāk, salīdzinot ar nodokļu standarta noteikumiem, atkarībā no tā, vai viņi pārdeva zemi, kas viņu īpašumā ir 10 gadus vai mazāk.

| (150) | Zemes nodošana Tieliikelaitos un tā priekšgājēja īpašumā no paša sākuma bija iekļauta koncesijas shēmā (29). Tas nozīmē, ka arī Tieliikelaitos priekšgājējs Ceļu pakalpojumu aģentūra netieši guva labumu no tā paša pasākuma. Tāpēc Somijas iestādes uzsver, ka pat tad, ja šis pasākums ir uzskatāms par netiešu valsts atbalstu uzņēmumam Tieliikelaitos, tas atbilst “pastāvošā atbalsta” definīcijai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(150)

Zemes nodošana Tieliikelaitos un tā priekšgājēja īpašumā no paša sākuma bija iekļauta koncesijas shēmā (29). Tas nozīmē, ka arī Tieliikelaitos priekšgājējs Ceļu pakalpojumu aģentūra netieši guva labumu no tā paša pasākuma. Tāpēc Somijas iestādes uzsver, ka pat tad, ja šis pasākums ir uzskatāms par netiešu valsts atbalstu uzņēmumam Tieliikelaitos, tas atbilst “pastāvošā atbalsta” definīcijai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunktu.

| (151) | Likuma 49. iedaļa 2004. gada jūlijā tika grozīta (30), un tagad tā vairs neattiecas uz valsts uzņēmumam pārdotu īpašumu citiem nolūkiem, izņemot dabas aizsardzību, armijas vajadzības un pētniecību vai citus līdzīgus sociālus mērķus. Tā rezultātā Tieliikelaitos ienākumi no zemes ieguves vietu pārdošanas tagad ir apliekami ar standarta nodokļa likmi, kas piemērojama peļņai no kapitāla pieauguma. |
| --- | --- |

(151)

Likuma 49. iedaļa 2004. gada jūlijā tika grozīta (30), un tagad tā vairs neattiecas uz valsts uzņēmumam pārdotu īpašumu citiem nolūkiem, izņemot dabas aizsardzību, armijas vajadzības un pētniecību vai citus līdzīgus sociālus mērķus. Tā rezultātā Tieliikelaitos ienākumi no zemes ieguves vietu pārdošanas tagad ir apliekami ar standarta nodokļa likmi, kas piemērojama peļņai no kapitāla pieauguma.

5.7.   Tieliikelaitos piešķirtās pastāvīgās priekšrocības – bankrota tiesību aktu un uzņēmuma ienākumu nodokļa tiesību aktu nepiemērojamība Tieliikelaitos

| (152) | Attiecībā uz Tieliikelaitos pastāvīgi piešķirtajām priekšrocībām Somijas iestādes uzsver, ka pat ja šie pasākumi ir valsts atbalsts, tie atbilst “pastāvošā atbalsta” definīcijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(152)

Attiecībā uz Tieliikelaitos pastāvīgi piešķirtajām priekšrocībām Somijas iestādes uzsver, ka pat ja šie pasākumi ir valsts atbalsts, tie atbilst “pastāvošā atbalsta” definīcijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunktu.

| (153) | Uz Tieliikelaitos un šā uzņēmuma priekšgājējiem (līdz 1997. gada 31. decembrim – visa Ceļu pakalpojumu aģentūra, no 1998. gada 1. janvāra līdz 2000. gada 31. decembrim – Ceļu pakalpojumu aģentūras būvniecības daļa) nekad nav attiekušies ne bankrota noteikumi, ne parastie uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumi. |
| --- | --- |

(153)

Uz Tieliikelaitos un šā uzņēmuma priekšgājējiem (līdz 1997. gada 31. decembrim – visa Ceļu pakalpojumu aģentūra, no 1998. gada 1. janvāra līdz 2000. gada 31. decembrim – Ceļu pakalpojumu aģentūras būvniecības daļa) nekad nav attiekušies ne bankrota noteikumi, ne parastie uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumi.

| (154) | Šī situācija ir pastāvējusi ne tikai pirms ceļu pakalpojumu nozares liberalizācijas sākuma Somijā (Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunkta v) punkts), bet arī pirms Somijas iestāšanās ES (Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunkta i) punkts). |
| --- | --- |

(154)

Šī situācija ir pastāvējusi ne tikai pirms ceļu pakalpojumu nozares liberalizācijas sākuma Somijā (Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunkta v) punkts), bet arī pirms Somijas iestāšanās ES (Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunkta i) punkts).

| (155) | Somijas iestādes uzņemas saistības vēlākais līdz 2008. gada 1. martam pārveidot Tieliikelaitos valsts uzņēmumā ar ierobežotu atbildību, kas būs pakļauts parastajiem bankrota noteikumiem un uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumiem. |
| --- | --- |

(155)

Somijas iestādes uzņemas saistības vēlākais līdz 2008. gada 1. martam pārveidot Tieliikelaitos valsts uzņēmumā ar ierobežotu atbildību, kas būs pakļauts parastajiem bankrota noteikumiem un uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumiem.

5.7.1.   Bankrota tiesību akti

| (156) | No Tieliikelaitos kā valsts uzņēmuma statusa un no Autoceļu pārvaldes kā valsts aģentūras statusa izriet, ka tie nevar bankrotēt. |
| --- | --- |

(156)

No Tieliikelaitos kā valsts uzņēmuma statusa un no Autoceļu pārvaldes kā valsts aģentūras statusa izriet, ka tie nevar bankrotēt.

| (157) | Somijas iestādes apzinās, ka saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā labvēlīgāki finansējuma noteikumi, ko iegūst uzņēmumi, kuru juridiskā forma izslēdz bankrotu, ir uzskatāmi par valsts atbalstu. Somijas iestādes tomēr uzskata, ka Tieliikelaitos nav saņēmis šādus labvēlīgākus finansējuma noteikumus, jo Tieliikelaitos nav bijusi vajadzība aizņemties līdzekļus. |
| --- | --- |

(157)

Somijas iestādes apzinās, ka saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā labvēlīgāki finansējuma noteikumi, ko iegūst uzņēmumi, kuru juridiskā forma izslēdz bankrotu, ir uzskatāmi par valsts atbalstu. Somijas iestādes tomēr uzskata, ka Tieliikelaitos nav saņēmis šādus labvēlīgākus finansējuma noteikumus, jo Tieliikelaitos nav bijusi vajadzība aizņemties līdzekļus.

| (158) | Nekad nav bijuši draudi, ka Tieliikelaitos varētu bankrotēt ar no tā izrietošo valsts atbildību. |
| --- | --- |

(158)

Nekad nav bijuši draudi, ka Tieliikelaitos varētu bankrotēt ar no tā izrietošo valsts atbildību.

| (159) | Tādējādi Somijas iestādes uzskata, ka Tieliikelaitos nav bijis iespējams iegūt konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar privātajiem konkurentiem. |
| --- | --- |

(159)

Tādējādi Somijas iestādes uzskata, ka Tieliikelaitos nav bijis iespējams iegūt konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar privātajiem konkurentiem.

| (160) | Attiecībā uz ārējā finansējuma izmantošanu tuvākā nākotnē Likumā par valsts uzņēmumiem paredzēta garantijas maksa, ar kuru valsts uzņēmumi un citi uzņēmumi, kas darbojas bez valsts garantijām, iegūst finansiālu vienlīdzību aizdevumu tirgū (sk. 2.4.6. iedaļu). |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz ārējā finansējuma izmantošanu tuvākā nākotnē Likumā par valsts uzņēmumiem paredzēta garantijas maksa, ar kuru valsts uzņēmumi un citi uzņēmumi, kas darbojas bez valsts garantijām, iegūst finansiālu vienlīdzību aizdevumu tirgū (sk. 2.4.6. iedaļu).

| (161) | Somijas valdības gada maksas pārskatīšanas pamats ir peļņas starpība tirgū starp valsts sērijveida obligācijām un JP Morgan uzņēmējdarbības aizdevumu sarakstā minētajām investīciju kategorijas uzņēmumu obligācijām. Ar jauno nodevu ir apliekami aizdevumi, kas tiek izmaksāti pēc minētajām korekcijām. |
| --- | --- |

(161)

Somijas valdības gada maksas pārskatīšanas pamats ir peļņas starpība tirgū starp valsts sērijveida obligācijām un JP Morgan uzņēmējdarbības aizdevumu sarakstā minētajām investīciju kategorijas uzņēmumu obligācijām. Ar jauno nodevu ir apliekami aizdevumi, kas tiek izmaksāti pēc minētajām korekcijām.

| (162) | Somijas iestādes nepiekrīt sūdzības iesniedzēju viedoklim, ka garantijas maksa ir salīdzināma ar privāto uzņēmumu izdevumiem par ķīlas reģistrēšanu. Ķīlas reģistrēšana ir vienreizējs izdevums, bet garantijas maksa ir ikgadēja. Ķīlas reģistrēšanas maksa lieliem aizdevumiem ir salīdzinoši maza, un šim aizdevumam tā būtu jāmaksā kā uzņēmuma ķīlas maksa. Praktiski garantijas maksa drīzāk atbilst peļņai, kas pieskaitīta Euribor. |
| --- | --- |

(162)

Somijas iestādes nepiekrīt sūdzības iesniedzēju viedoklim, ka garantijas maksa ir salīdzināma ar privāto uzņēmumu izdevumiem par ķīlas reģistrēšanu. Ķīlas reģistrēšana ir vienreizējs izdevums, bet garantijas maksa ir ikgadēja. Ķīlas reģistrēšanas maksa lieliem aizdevumiem ir salīdzinoši maza, un šim aizdevumam tā būtu jāmaksā kā uzņēmuma ķīlas maksa. Praktiski garantijas maksa drīzāk atbilst peļņai, kas pieskaitīta Euribor.

5.7.2.   Nodokļu tiesību akti

| (163) | Valsts pārvaldes uzņēmumiem uzliekamais ienākumu nodoklis tiek noteikts tādā pašā veidā kā valsts uzņēmumiem uzliekamais nodoklis, t. i., saskaņā ar Likuma par ienākumu nodokli 21. iedaļu. Tādējādi Tieliikelaitos priekšgājējam (bijušās Ceļu pakalpojumu aģentūras “būvniecības daļai”) nebija jāmaksā ienākumu nodoklis. Likuma par ienākumu nodokli 21. iedaļa bija iekļauta jau Likuma par ienākumu nodokli sākotnējā versijā, kas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī. Likumi par ienākumu un īpašuma nodokļiem (31), kas bija spēkā iepriekš, paredzēja līdzīgus noteikumus par valsts un tās uzņēmumu pienākumu maksāt ienākumu nodokli. |
| --- | --- |

(163)

Valsts pārvaldes uzņēmumiem uzliekamais ienākumu nodoklis tiek noteikts tādā pašā veidā kā valsts uzņēmumiem uzliekamais nodoklis, t. i., saskaņā ar Likuma par ienākumu nodokli 21. iedaļu. Tādējādi Tieliikelaitos priekšgājējam (bijušās Ceļu pakalpojumu aģentūras “būvniecības daļai”) nebija jāmaksā ienākumu nodoklis. Likuma par ienākumu nodokli 21. iedaļa bija iekļauta jau Likuma par ienākumu nodokli sākotnējā versijā, kas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī. Likumi par ienākumu un īpašuma nodokļiem (31), kas bija spēkā iepriekš, paredzēja līdzīgus noteikumus par valsts un tās uzņēmumu pienākumu maksāt ienākumu nodokli.

| (164) | Lai gan Tieliikelaitos par savu peļņu valstij nemaksā uzņēmuma ienākumu nodokli, Somijas iestādes apgalvo, ka tas ir ņemts vērā, pieņemot ikgadējos lēmumus par Tieliikelaitos peļņas piešķiršanu valstij. |
| --- | --- |

(164)

Lai gan Tieliikelaitos par savu peļņu valstij nemaksā uzņēmuma ienākumu nodokli, Somijas iestādes apgalvo, ka tas ir ņemts vērā, pieņemot ikgadējos lēmumus par Tieliikelaitos peļņas piešķiršanu valstij.

| (165) | Tieliikelaitos kopējā peļņa pārejas posmā bija 62 miljoni euro, un pirmajos četros gados Tieliikelaitos atdeva valstij kopā 59 % no peļņas (37,3 miljonus euro). Valstij atdotās peļņas daļa ir svārstījusies no 47 % līdz 71 %. Teorētiski Tieliikelaitos maksājamo nodokļu summa pārejas posmā pie 29 % nodokļu likmes būtu mazāka par 18 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(165)

Tieliikelaitos kopējā peļņa pārejas posmā bija 62 miljoni euro, un pirmajos četros gados Tieliikelaitos atdeva valstij kopā 59 % no peļņas (37,3 miljonus euro). Valstij atdotās peļņas daļa ir svārstījusies no 47 % līdz 71 %. Teorētiski Tieliikelaitos maksājamo nodokļu summa pārejas posmā pie 29 % nodokļu likmes būtu mazāka par 18 miljoniem euro.

| (166) | No Somijas iestāžu viedokļa tādus uzņēmumus kā YIT grupu (gada apgrozījums pārsniedz 3 miljardus euro) un Lemminkäinen grupu (gada apgrozījums sasniedz gandrīz 2 miljardus euro), kuri ir divi galvenie privātie Tieliikelaitos konkurenti, var uzskatīt par atskaites uzņēmumiem, veicot attiecīgās informācijas salīdzinošu analīzi. Pamatojoties uz Bloomberg informāciju, no 2001.–2004. gadā dividenžu un uzņēmuma ienākumu nodokļa kopējā daļa YIT grupā sasniedza 68 % no peļņas pirms nodokļiem un Lemminkäinen grupā – 63 %. Gada rādītāji šajā periodā YIT grupai svārstījās no 58 % līdz 85 % no peļņas pirms nodokļiem un Lemminkäinen grupai – no 37 % līdz 98 %. |
| --- | --- |

(166)

No Somijas iestāžu viedokļa tādus uzņēmumus kā YIT grupu (gada apgrozījums pārsniedz 3 miljardus euro) un Lemminkäinen grupu (gada apgrozījums sasniedz gandrīz 2 miljardus euro), kuri ir divi galvenie privātie Tieliikelaitos konkurenti, var uzskatīt par atskaites uzņēmumiem, veicot attiecīgās informācijas salīdzinošu analīzi. Pamatojoties uz Bloomberg informāciju, no 2001.–2004. gadā dividenžu un uzņēmuma ienākumu nodokļa kopējā daļa YIT grupā sasniedza 68 % no peļņas pirms nodokļiem un Lemminkäinen grupā – 63 %. Gada rādītāji šajā periodā YIT grupai svārstījās no 58 % līdz 85 % no peļņas pirms nodokļiem un Lemminkäinen grupai – no 37 % līdz 98 %.

| (167) | Pēc pārejas posma beigām 2005. gadā valstij atdotā peļņas daļa bija 69 % (4,6 miljoni euro). Savukārt 2006. gadā tā bija 50 % (4,8 miljoni euro). Pamatojoties uz konkurējošo uzņēmumu gada ziņojumu datiem, YIT grupas un Lemminkäinen grupas dividendēs un uzņēmuma ienākumu nodoklī izmaksātie peļņas procenti sasniedza attiecīgi 52 % un 59 % 2005. gadā un 50 % un 61 % 2006. gadā. |
| --- | --- |

(167)

Pēc pārejas posma beigām 2005. gadā valstij atdotā peļņas daļa bija 69 % (4,6 miljoni euro). Savukārt 2006. gadā tā bija 50 % (4,8 miljoni euro). Pamatojoties uz konkurējošo uzņēmumu gada ziņojumu datiem, YIT grupas un Lemminkäinen grupas dividendēs un uzņēmuma ienākumu nodoklī izmaksātie peļņas procenti sasniedza attiecīgi 52 % un 59 % 2005. gadā un 50 % un 61 % 2006. gadā.

| (168) | Somija uzskata, ka, izmantojot savas īpašnieka tiesības, valsts ir saņēmusi ievērojami vairāk no Tieliikelaitos visā tā darbības laikā nekā tā būtu saņēmusi ar uzņēmuma ienākumu nodokli no tāda paša apjoma peļņas. |
| --- | --- |

(168)

Somija uzskata, ka, izmantojot savas īpašnieka tiesības, valsts ir saņēmusi ievērojami vairāk no Tieliikelaitos visā tā darbības laikā nekā tā būtu saņēmusi ar uzņēmuma ienākumu nodokli no tāda paša apjoma peļņas.

| (169) | Somija norāda arī, ka valsts uzņēmumiem piemērotā pievienotās vērtības nodokļa likme, kapitāla nodošanas nodokļa likme un nekustamā īpašuma nodokļa likme ir tāda pati kā uzņēmumiem ar ierobežotu atbildību. |
| --- | --- |

(169)

Somija norāda arī, ka valsts uzņēmumiem piemērotā pievienotās vērtības nodokļa likme, kapitāla nodošanas nodokļa likme un nekustamā īpašuma nodokļa likme ir tāda pati kā uzņēmumiem ar ierobežotu atbildību.

5.8.   Tieliikelaitos īpašā statusa radītais apgrūtinājums

5.8.1.   Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības

| (170) | Somija uzskata, ka pat ja Komisijai secinātu, ka uzņēmumam Tieliikelaitos ir piešķirts valsts atbalsts, šāds atbalsts būtu atzīstams par nepieciešamu, lai kompensētu Tieliikelaitos izdevumus, kas tam radušies, veicot Likumā par Tieliikelaitos noteiktos īpašos uzdevumus (sk. 2.3. iedaļu). |
| --- | --- |

(170)

Somija uzskata, ka pat ja Komisijai secinātu, ka uzņēmumam Tieliikelaitos ir piešķirts valsts atbalsts, šāds atbalsts būtu atzīstams par nepieciešamu, lai kompensētu Tieliikelaitos izdevumus, kas tam radušies, veicot Likumā par Tieliikelaitos noteiktos īpašos uzdevumus (sk. 2.3. iedaļu).

| (171) | Tieliikelaitos pienākums iesniegt piedāvājumus par visiem ceļu uzturēšanas līgumiem, papildus tam, ka tas nodrošina, ka tiek ievērotas pasūtīšanas procedūru un līgumu kvalitātes prasības un uzraudzība, veicina arī konkurenci uzturēšanas līgumu jomā, jo piedāvājumus konkursos par līgumiem iesniedz ne tikai privātie uzņēmumi, bet arī Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(171)

Tieliikelaitos pienākums iesniegt piedāvājumus par visiem ceļu uzturēšanas līgumiem, papildus tam, ka tas nodrošina, ka tiek ievērotas pasūtīšanas procedūru un līgumu kvalitātes prasības un uzraudzība, veicina arī konkurenci uzturēšanas līgumu jomā, jo piedāvājumus konkursos par līgumiem iesniedz ne tikai privātie uzņēmumi, bet arī Tieliikelaitos.

| (172) | Attiecībā uz uzņēmuma pienākumu būt gatavam piedāvāt pakalpojumus ārkārtējās situācijās Somija šo noteikumu uzskata par nepieciešamu, jo šādās ārkārtējās situācijās var būt nepieciešams veikt dažādus ceļu uzturēšanas darbus ļoti īsā laikā un nestandarta veidā. |
| --- | --- |

(172)

Attiecībā uz uzņēmuma pienākumu būt gatavam piedāvāt pakalpojumus ārkārtējās situācijās Somija šo noteikumu uzskata par nepieciešamu, jo šādās ārkārtējās situācijās var būt nepieciešams veikt dažādus ceļu uzturēšanas darbus ļoti īsā laikā un nestandarta veidā.

| (173) | Somija uzskata, ka šos īpašos uzdevumus var uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām EK līguma 86. panta 2. punkta izpratnē. Tā uzskata, ka šie pienākumi rada Tieliikelaitos vērā ņemamus izdevumus. |
| --- | --- |

(173)

Somija uzskata, ka šos īpašos uzdevumus var uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām EK līguma 86. panta 2. punkta izpratnē. Tā uzskata, ka šie pienākumi rada Tieliikelaitos vērā ņemamus izdevumus.

| (174) | Attiecībā uz pienākumu iesniegt piedāvājumus par valsts ceļu uzturēšanas darbiem un prāmju satiksmes pakalpojumiem visā valstī Somijas iestādes piebilst, ka ir grūti precīzi novērtēt atbilstīgos izdevumus. |
| --- | --- |

(174)

Attiecībā uz pienākumu iesniegt piedāvājumus par valsts ceļu uzturēšanas darbiem un prāmju satiksmes pakalpojumiem visā valstī Somijas iestādes piebilst, ka ir grūti precīzi novērtēt atbilstīgos izdevumus.

| (175) | Attiecībā uz sagatavošanos ārkārtējiem apstākļiem ekspertu atzinumā konstatēts, ka pārejas posmā (2001.–2004. gadā) Tieliikelaitos tā ir papildus izmaksājusi aptuveni 4,6 miljonus euro. Šīs izmaksas radušās īpaši no Tieliikelaitos pienākuma līdz 2004. gada beigām nodrošināt degvielas uzkrājumus ārkārtējiem gadījumiem (attiecīgās izmaksas sasniedza 2,2 miljonus euro). Citas izmaksas bija:






  — | avārijas tilta uzglabāšana, uzturēšana un labošana par brīvu 2001. gadā (0,4 miljoni euro), |
| --- | --- | --- |

(175)

Attiecībā uz sagatavošanos ārkārtējiem apstākļiem ekspertu atzinumā konstatēts, ka pārejas posmā (2001.–2004. gadā) Tieliikelaitos tā ir papildus izmaksājusi aptuveni 4,6 miljonus euro. Šīs izmaksas radušās īpaši no Tieliikelaitos pienākuma līdz 2004. gada beigām nodrošināt degvielas uzkrājumus ārkārtējiem gadījumiem (attiecīgās izmaksas sasniedza 2,2 miljonus euro). Citas izmaksas bija:

—

avārijas tilta uzglabāšana, uzturēšana un labošana par brīvu 2001. gadā (0,4 miljoni euro),

| — | sagatavošanas darbu veikšana pakalpojumu grupā un galvenajā birojā (0,6 miljoni euro) un |
| --- | --- |

—

sagatavošanas darbu veikšana pakalpojumu grupā un galvenajā birojā (0,6 miljoni euro) un

| — | pienākums veikt sagatavošanas darbus un noorganizēt apmācības, kas paredzētas pakalpojumu līgumos (1,4 miljoni euro). |
| --- | --- |

—

pienākums veikt sagatavošanas darbus un noorganizēt apmācības, kas paredzētas pakalpojumu līgumos (1,4 miljoni euro).

| (176) | Jebkurā gadījumā Somijas iestādes uzskata, ka šīs izmaksas ir ievērojami lielākas nekā Tieliikelaitos piešķirtie līdzekļi. |
| --- | --- |

(176)

Jebkurā gadījumā Somijas iestādes uzskata, ka šīs izmaksas ir ievērojami lielākas nekā Tieliikelaitos piešķirtie līdzekļi.

| (177) | Somijas iestādes piebilst, ka privātā sektora uzņēmējiem zemes darbu un būvniecības nozarēs nav šādu izmaksu. |
| --- | --- |

(177)

Somijas iestādes piebilst, ka privātā sektora uzņēmējiem zemes darbu un būvniecības nozarēs nav šādu izmaksu.

| (178) | Attiecībā uz sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka Autoceļu pārvalde maksā EUR 5 000 par līguma piedāvājumu, Somijas iestādes paskaidro, ka Autoceļu pārvalde ir samaksājusi šo sūdzības iesniedzēju minēto maksu par visiem uzturēšanas līguma piedāvājumiem, kas atbilst piedāvājuma kvalitātes kritērijiem. Šī kompensācija, ko izmaksā visiem pretendentiem, atšķiras no kompensācijas, ko maksā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Visiem pretendentiem izmaksātā kompensācija nekādi nemaina faktu, ka Tieliikelaitos ir radušies papildu izdevumi no pienākuma iesniegt piedāvājumus visos konkursos. |
| --- | --- |

(178)

Attiecībā uz sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka Autoceļu pārvalde maksā EUR 5 000 par līguma piedāvājumu, Somijas iestādes paskaidro, ka Autoceļu pārvalde ir samaksājusi šo sūdzības iesniedzēju minēto maksu par visiem uzturēšanas līguma piedāvājumiem, kas atbilst piedāvājuma kvalitātes kritērijiem. Šī kompensācija, ko izmaksā visiem pretendentiem, atšķiras no kompensācijas, ko maksā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Visiem pretendentiem izmaksātā kompensācija nekādi nemaina faktu, ka Tieliikelaitos ir radušies papildu izdevumi no pienākuma iesniegt piedāvājumus visos konkursos.

5.8.2.   Citi nosacījumi Tieliikelaitos darbībai

| (179) | Pārejas posmā Tieliikelaitos bija jāievēro nopietni ierobežojumi, kas nebija uzlikti privātajiem uzņēmējiem, piemēram, nozares regulēšana, ierobežojumi filiālēm, grupas ieguldījumu aizliegums un ierobežojumi veikt darbības ārzemēs. |
| --- | --- |

(179)

Pārejas posmā Tieliikelaitos bija jāievēro nopietni ierobežojumi, kas nebija uzlikti privātajiem uzņēmējiem, piemēram, nozares regulēšana, ierobežojumi filiālēm, grupas ieguldījumu aizliegums un ierobežojumi veikt darbības ārzemēs.

| (180) | Ekspertu atzinumā minēts, ka ierobežojumi attiecībā uz darbību ārzemēs Tieliikelaitos radīja grūtības iesniegt piedāvājumus par ceļu uzturēšanas līgumiem ārzemēs (piemēram, Igaunijā). Tieliikelaitos nevarēja iesniegt tiešus piedāvājumus ārzemju projektos. |
| --- | --- |

(180)

Ekspertu atzinumā minēts, ka ierobežojumi attiecībā uz darbību ārzemēs Tieliikelaitos radīja grūtības iesniegt piedāvājumus par ceļu uzturēšanas līgumiem ārzemēs (piemēram, Igaunijā). Tieliikelaitos nevarēja iesniegt tiešus piedāvājumus ārzemju projektos.

| (181) | Turklāt Tieliikelaitos ir radušies izdevumi saistībā ar valsts uzņēmumiem uzliktiem stingrākiem ziņošanas pienākumiem salīdzinājumā ar privātiem uzņēmumiem un pārvaldes birokrātiju valsts uzņēmumos. |
| --- | --- |

(181)

Turklāt Tieliikelaitos ir radušies izdevumi saistībā ar valsts uzņēmumiem uzliktiem stingrākiem ziņošanas pienākumiem salīdzinājumā ar privātiem uzņēmumiem un pārvaldes birokrātiju valsts uzņēmumos.

| (182) | Piemēram, prasība, lai Tieliikelaitos koncentrētos uz savu pamatdarbību, ir aizkavējusi Tieliikelaitos darbības dažādošanu, piemēram, elektroenerģijas tīklu līgumu jomā, tādējādi radot ienākumu zaudējumus. |
| --- | --- |

(182)

Piemēram, prasība, lai Tieliikelaitos koncentrētos uz savu pamatdarbību, ir aizkavējusi Tieliikelaitos darbības dažādošanu, piemēram, elektroenerģijas tīklu līgumu jomā, tādējādi radot ienākumu zaudējumus.

| (183) | Tomēr Somija atzīst, ka ir bijis grūti aplēst izdevumus saistībā ar iepriekš minēto neizdevīgu strukturālo stāvokli. |
| --- | --- |

(183)

Tomēr Somija atzīst, ka ir bijis grūti aplēst izdevumus saistībā ar iepriekš minēto neizdevīgu strukturālo stāvokli.

| (184) | Pēc Somijas aprēķiniem aizliegums pārdot minerālagregātus ārējām personām pārejas periodā ir radījis Tieliikelaitos peļņas zaudējumus par aptuveni 1,6 miljoniem euro. Šā aprēķina pamatā ir vidējais iespējamais gada apgrozījums no minerālagregātu tirdzniecības – 3 miljoni euro (kas atbilst 2006. gada tirdzniecības prognozēm), ja nebūtu ierobežojuma, un 2006. gada izmaksu struktūra (32). |
| --- | --- |

(184)

Pēc Somijas aprēķiniem aizliegums pārdot minerālagregātus ārējām personām pārejas periodā ir radījis Tieliikelaitos peļņas zaudējumus par aptuveni 1,6 miljoniem euro. Šā aprēķina pamatā ir vidējais iespējamais gada apgrozījums no minerālagregātu tirdzniecības – 3 miljoni euro (kas atbilst 2006. gada tirdzniecības prognozēm), ja nebūtu ierobežojuma, un 2006. gada izmaksu struktūra (32).

| (185) | Attiecībā uz sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka Tieliikelaitos ir atkārtoti pārkāpis visus ierobežojumus, kas bija uzlikti tā darbībai pārejas posmā, Somijas iestādes norāda, ka ir izskatījušas šos pārkāpumus un uzskata tos par nenozīmīgiem. Nenozīmīgi pārkāpumi nemaina faktu, ka ierobežojumi radīja Tieliikelaitos neizdevīgu stāvokli. |
| --- | --- |

(185)

Attiecībā uz sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka Tieliikelaitos ir atkārtoti pārkāpis visus ierobežojumus, kas bija uzlikti tā darbībai pārejas posmā, Somijas iestādes norāda, ka ir izskatījušas šos pārkāpumus un uzskata tos par nenozīmīgiem. Nenozīmīgi pārkāpumi nemaina faktu, ka ierobežojumi radīja Tieliikelaitos neizdevīgu stāvokli.

5.9.   Tieliikelaitos priekšrocību un neizdevīgā stāvokļa vispārīgs novērtējums

| (186) | Somijas iestāžu iesniegtajā ekspertu atzinumā informācija par Tieliikelaitos iespējamajām priekšrocības un neizdevīgo stāvokli pārejas posmā ir apkopota šādā tabulā.






  (EUR) |
| --- | --- |
| Priekšrocību/neizdevīgā stāvokļa avots | Ietekme |
| Valsts aizdevums | +1,2 miljoni |
| Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi | +8,5 miljoni |
| Zemes un grants ieguves vietu nodošana | -4,3 miljoni |
| Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības | -4,6 miljoni |
| Neizdevīgs strukturālais stāvoklis (33) | -70,6 miljoni |

(186)

Somijas iestāžu iesniegtajā ekspertu atzinumā informācija par Tieliikelaitos iespējamajām priekšrocības un neizdevīgo stāvokli pārejas posmā ir apkopota šādā tabulā.

(EUR)

Priekšrocību/neizdevīgā stāvokļa avots

Ietekme

Valsts aizdevums

+1,2 miljoni

Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi

+8,5 miljoni

Zemes un grants ieguves vietu nodošana

-4,3 miljoni

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības

-4,6 miljoni

Neizdevīgs strukturālais stāvoklis (33)

-70,6 miljoni

| (187) | Pamatojoties uz minētajiem aprēķiniem, Somija secina, ka Tieliikelaitos priekšrocību un neizdevīgā stāvokļa radītā kopējā ietekme pārejas posmā izpaudās kā 69,8 miljonu euro zaudējumi šim uzņēmumam. |
| --- | --- |

(187)

Pamatojoties uz minētajiem aprēķiniem, Somija secina, ka Tieliikelaitos priekšrocību un neizdevīgā stāvokļa radītā kopējā ietekme pārejas posmā izpaudās kā 69,8 miljonu euro zaudējumi šim uzņēmumam.

5.10.   Tirgus attīstība

| (188) | Somijas iestādes apgalvo, ka konkurence visās ceļu uzturēšanas, plānošanas un būvniecības produktu grupās ir attīstījusies ātri. Autoceļu pārvaldes iepirkuma stratēģijas reforma ir veicinājusi neatkarīgo darbuzņēmēju un konsultantu attīstību. |
| --- | --- |

(188)

Somijas iestādes apgalvo, ka konkurence visās ceļu uzturēšanas, plānošanas un būvniecības produktu grupās ir attīstījusies ātri. Autoceļu pārvaldes iepirkuma stratēģijas reforma ir veicinājusi neatkarīgo darbuzņēmēju un konsultantu attīstību.

| (189) | Ņemot vērā visus darba un pakalpojumu veidus, ko Tieliikelaitos veic Somijā, tā tirgus daļa ir samazinājusies no 31 % reformas procesa sākumā līdz 17 % 2006. gadā. |
| --- | --- |

(189)

Ņemot vērā visus darba un pakalpojumu veidus, ko Tieliikelaitos veic Somijā, tā tirgus daļa ir samazinājusies no 31 % reformas procesa sākumā līdz 17 % 2006. gadā.

5.10.1.   Autoceļu pārvaldes līgumu attīstība pārejas posmā

| (190) | Autoceļu pārvaldes konkursa kārtībā izraudzīto ceļu pakalpojumu vērtība palielinājās no 54,1 miljona euro 2000. gadā līdz 549,1 miljonam euro 2004. gadā. Savukārt Autoceļu pārvaldes sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu vērtība samazinājās no 451,4 miljoniem euro līdz 85,9 miljoniem euro. Visus Autoceļu pārvaldes 2005. gadā noslēgtos līgumus izraudzījās konkursa kārtībā. Citu līgumslēdzēju sniegto ceļu pakalpojumu vērtība savukārt palielinājās no 20,2 miljoniem euro 2000. gadā līdz 203,5 miljoniem euro 2004. gadā. Papildus galvenajiem līgumslēdzējiem no šīs reformas guva labumu privātie uzņēmumi, kas darbojās kā Tieliikelaitos apakšuzņēmēji. |
| --- | --- |

(190)

Autoceļu pārvaldes konkursa kārtībā izraudzīto ceļu pakalpojumu vērtība palielinājās no 54,1 miljona euro 2000. gadā līdz 549,1 miljonam euro 2004. gadā. Savukārt Autoceļu pārvaldes sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu vērtība samazinājās no 451,4 miljoniem euro līdz 85,9 miljoniem euro. Visus Autoceļu pārvaldes 2005. gadā noslēgtos līgumus izraudzījās konkursa kārtībā. Citu līgumslēdzēju sniegto ceļu pakalpojumu vērtība savukārt palielinājās no 20,2 miljoniem euro 2000. gadā līdz 203,5 miljoniem euro 2004. gadā. Papildus galvenajiem līgumslēdzējiem no šīs reformas guva labumu privātie uzņēmumi, kas darbojās kā Tieliikelaitos apakšuzņēmēji.

| (191) | Par visu veidu konkursa kārtībā piedāvātajiem līgumiem (sākot no plānošanas līgumiem un beidzot ar būvniecības līgumiem) tika saņemts pietiekami daudz piedāvājumu – vidēji 4 līdz 4,7 piedāvājumi uz katru līgumu. |
| --- | --- |

(191)

Par visu veidu konkursa kārtībā piedāvātajiem līgumiem (sākot no plānošanas līgumiem un beidzot ar būvniecības līgumiem) tika saņemts pietiekami daudz piedāvājumu – vidēji 4 līdz 4,7 piedāvājumi uz katru līgumu.

| (192) | Līgumu cenu līmenis ir acīmredzami samazinājies salīdzinājumā ar līgumu cenām pirms reformas. Pēc Somijas Autoceļu pārvaldes aprēķiniem ceļu pakalpojumu reforma ir radījusi ietaupījumus, kas kopumā sasniedz 60 miljonus euro gadā. Tas ietver 48 miljonus euro ietaupījumu gadā par reģionālajiem uzturēšanas līgumiem (visus parastos ceļu uzturēšanas darbus (34) veic, izmantojot reģionālos uzturēšanas līgumus). Pārejas posma beigās Autoceļu pārvaldes konkurences konkursa kārtībā noslēgto uzturēšanas līgumu izmaksas bija par 21,7 % zemākas nekā sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu izmaksas perioda sākumā. Kopējo 60 miljonu euro ietaupījumu pārējo daļu galvenokārt rada būvniecības un plānošanas pakalpojumi. |
| --- | --- |

(192)

Līgumu cenu līmenis ir acīmredzami samazinājies salīdzinājumā ar līgumu cenām pirms reformas. Pēc Somijas Autoceļu pārvaldes aprēķiniem ceļu pakalpojumu reforma ir radījusi ietaupījumus, kas kopumā sasniedz 60 miljonus euro gadā. Tas ietver 48 miljonus euro ietaupījumu gadā par reģionālajiem uzturēšanas līgumiem (visus parastos ceļu uzturēšanas darbus (34) veic, izmantojot reģionālos uzturēšanas līgumus). Pārejas posma beigās Autoceļu pārvaldes konkurences konkursa kārtībā noslēgto uzturēšanas līgumu izmaksas bija par 21,7 % zemākas nekā sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu izmaksas perioda sākumā. Kopējo 60 miljonu euro ietaupījumu pārējo daļu galvenokārt rada būvniecības un plānošanas pakalpojumi.

| (193) | Konkrētāk, reģionālās uzturēšanas līgumu lielākais izmaksu ietaupījumu avots bija ceļu uzturēšana ziemā (35) (15,2 miljoni euro gadā), tam sekoja grants ceļu uzturēšana (8,6 miljoni euro) un satiksmes vides uzturēšana (36) (8,3 miljoni euro). |
| --- | --- |

(193)

Konkrētāk, reģionālās uzturēšanas līgumu lielākais izmaksu ietaupījumu avots bija ceļu uzturēšana ziemā (35) (15,2 miljoni euro gadā), tam sekoja grants ceļu uzturēšana (8,6 miljoni euro) un satiksmes vides uzturēšana (36) (8,3 miljoni euro).

| (194) | Somijas iestādes norāda, ka pašlaik starp Tieliikelaitos konkurentiem ir vairāki lieli vietējie un ārzemju konkurenti, piemēram, Skanska Oy (Zviedrijas Skanska AB filiāle) un NCC Roads Oy (Zviedrijas NCC Ab filiāle) (37), kā arī ievērojams skaits dinamisku mazu un vidēju reģionālo un vietējo konkurentu – ienesīgu sabiedrību ar ierobežotu atbildību. |
| --- | --- |

(194)

Somijas iestādes norāda, ka pašlaik starp Tieliikelaitos konkurentiem ir vairāki lieli vietējie un ārzemju konkurenti, piemēram, Skanska Oy (Zviedrijas Skanska AB filiāle) un NCC Roads Oy (Zviedrijas NCC Ab filiāle) (37), kā arī ievērojams skaits dinamisku mazu un vidēju reģionālo un vietējo konkurentu – ienesīgu sabiedrību ar ierobežotu atbildību.

5.10.2.   Autoceļu pārvaldes noslēgto reģionālo ceļu uzturēšanas līgumu attīstība

| (195) | Autoceļu pārvaldes reģionālo ceļu uzturēšanas līgumu nozare ir īpaši apskatīta, ņemot vērā sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka Tieliikelaitos 88 % daļa no visiem noslēgtajiem jaunajiem uzturēšanas līgumiem šajā nozarē 2005. gadā ir rādītājs, ka tirgus liberalizācija nav izdevusies. |
| --- | --- |

(195)

Autoceļu pārvaldes reģionālo ceļu uzturēšanas līgumu nozare ir īpaši apskatīta, ņemot vērā sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka Tieliikelaitos 88 % daļa no visiem noslēgtajiem jaunajiem uzturēšanas līgumiem šajā nozarē 2005. gadā ir rādītājs, ka tirgus liberalizācija nav izdevusies.

| (196) | Somijas iestādes uzskata, ka nav korekti izdarīt secinājumus, pamatojoties uz viena konkrēta gada konkursa rezultātiem. Šajā kontekstā tās paskaidro, ka Somijas Autoceļu pārvalde ir sadalījusi Somiju 84 rajonos/līgumos. Viens līgums ilgst 3–7 gadus, un lielāko daļu darba un izmaksu aizņem ceļu attīrīšana no ledus. Katru gadu tikai relatīvi neliela šo līgumu daļa tiek iesniegta konkursam. Tāpēc viena gada rezultāti ne obligāti dod pareizu priekšstatu. |
| --- | --- |

(196)

Somijas iestādes uzskata, ka nav korekti izdarīt secinājumus, pamatojoties uz viena konkrēta gada konkursa rezultātiem. Šajā kontekstā tās paskaidro, ka Somijas Autoceļu pārvalde ir sadalījusi Somiju 84 rajonos/līgumos. Viens līgums ilgst 3–7 gadus, un lielāko daļu darba un izmaksu aizņem ceļu attīrīšana no ledus. Katru gadu tikai relatīvi neliela šo līgumu daļa tiek iesniegta konkursam. Tāpēc viena gada rezultāti ne obligāti dod pareizu priekšstatu.

| (197) | Attiecībā uz 2005. gada rezultātiem Tieliikelaitos ieguva vairākus 10 miljonu euro līgumus ar ļoti mazu starpību (EUR 20 000–30 000). Šos līgumus tikpat labi varēja iegūt arī konkurenti. |
| --- | --- |

(197)

Attiecībā uz 2005. gada rezultātiem Tieliikelaitos ieguva vairākus 10 miljonu euro līgumus ar ļoti mazu starpību (EUR 20 000–30 000). Šos līgumus tikpat labi varēja iegūt arī konkurenti.

| (198) | Savukārt 2006. gada konkursa rezultāti bija radikāli pretēji – Tieliikelaitos ieguva tikai 5 no 15 Somijas Autoceļu pārvaldes konkursa kārtībā piedāvātajiem uzturēšanas līgumiem. Kopējā piešķirto līgumu vērtība bija 48,2 miljoni euro, un, pamatojoties uz līgumu vērtību, Tieliikelaitos tirgus daļa bija 31 %. |
| --- | --- |

(198)

Savukārt 2006. gada konkursa rezultāti bija radikāli pretēji – Tieliikelaitos ieguva tikai 5 no 15 Somijas Autoceļu pārvaldes konkursa kārtībā piedāvātajiem uzturēšanas līgumiem. Kopējā piešķirto līgumu vērtība bija 48,2 miljoni euro, un, pamatojoties uz līgumu vērtību, Tieliikelaitos tirgus daļa bija 31 %.

| (199) | Šajā kontekstā Somijas iestādes uzskata par nepieciešamu sniegt informāciju arī par pašreizējo Tieliikelaitos līgumu kopuma attīstību. Tieliikelaitos priekšgājējs 2000. gadā veica gandrīz 100 % no attiecīgajiem reģionālajiem ceļu uzturēšanas darbiem, bet 2006. gada beigās Tieliikelaitos daļa no visiem Autoceļu pārvaldes ceļu uzturēšanas līgumiem bija 68 %. Ja ņem vērā tikai tos Tieliikelaitos līgumus, kas piešķirti atklātā konkursā, to skaits ir samazinājies no 77 % 2001. gadā līdz 68 % 2006. gada beigās. |
| --- | --- |

(199)

Šajā kontekstā Somijas iestādes uzskata par nepieciešamu sniegt informāciju arī par pašreizējo Tieliikelaitos līgumu kopuma attīstību. Tieliikelaitos priekšgājējs 2000. gadā veica gandrīz 100 % no attiecīgajiem reģionālajiem ceļu uzturēšanas darbiem, bet 2006. gada beigās Tieliikelaitos daļa no visiem Autoceļu pārvaldes ceļu uzturēšanas līgumiem bija 68 %. Ja ņem vērā tikai tos Tieliikelaitos līgumus, kas piešķirti atklātā konkursā, to skaits ir samazinājies no 77 % 2001. gadā līdz 68 % 2006. gada beigās.

| (200) | Joprojām nosacīti augstā Tieliikelaitos ceļu uzturēšanas tirgus daļa bija paredzama tāpēc, ka liberalizācijas procesa sākumā Tieliikelaitos vēsturiski iegūtais stāvoklis deva tam priekšrocības, bet jaunienācējiem tirgū bija nepieciešams laiks, lai izveidotu stabilu ceļu uzturēšanas pakalpojumu piedāvājumu Somijas tirgū. |
| --- | --- |

(200)

Joprojām nosacīti augstā Tieliikelaitos ceļu uzturēšanas tirgus daļa bija paredzama tāpēc, ka liberalizācijas procesa sākumā Tieliikelaitos vēsturiski iegūtais stāvoklis deva tam priekšrocības, bet jaunienācējiem tirgū bija nepieciešams laiks, lai izveidotu stabilu ceļu uzturēšanas pakalpojumu piedāvājumu Somijas tirgū.

| (201) | Vairāki rādītāji apstiprina, ka ir attīstījusies efektīva konkurence. |
| --- | --- |

(201)

Vairāki rādītāji apstiprina, ka ir attīstījusies efektīva konkurence.

| (202) | Pirmkārt, piedāvājumu skaits ir palielinājies, un 2006. gadā uz katru jaunu līgumu, par kuru izsludināts konkurss, tika saņemti 5,7 piedāvājumi, kas atbilda konkursa nosacījumiem. Tā rezultātā 2006. gada konkursos 9 no 15 līgumi tika noslēgti ar jaunienācējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(202)

Pirmkārt, piedāvājumu skaits ir palielinājies, un 2006. gadā uz katru jaunu līgumu, par kuru izsludināts konkurss, tika saņemti 5,7 piedāvājumi, kas atbilda konkursa nosacījumiem. Tā rezultātā 2006. gada konkursos 9 no 15 līgumi tika noslēgti ar jaunienācējiem uzņēmumiem.

| (203) | Otrkārt, cenas ir pazeminājušās. Konkursos iegūtās cenas bija zemākas par Autoceļu pārvaldes iepriekš prognozētajām cenām – 2005. gadā par 16 %, 2006. gadā par 18 % un 2007. gadā par 14 %. Tāpēc konkurence tirgū bija efektīva un spēcīga. |
| --- | --- |

(203)

Otrkārt, cenas ir pazeminājušās. Konkursos iegūtās cenas bija zemākas par Autoceļu pārvaldes iepriekš prognozētajām cenām – 2005. gadā par 16 %, 2006. gadā par 18 % un 2007. gadā par 14 %. Tāpēc konkurence tirgū bija efektīva un spēcīga.

| (204) | Pašlaik reģionālos uzturēšanas līgumus veic seši dažādi līgumslēdzēji. Bez Somijas Ceļu uzņēmuma ir iesaistīti šādi līgumslēdzēji (iekavās – tirgus daļa): YIT Rakennus Oy, kas pieder YIT grupai (20 %), NCC Roads Oy (5 %), Koillistie Määttä Oy (3 %), Savon Kuljetus Oy (2 %) un Igaunijas līgumslēdzējs AS Teho (2 %). |
| --- | --- |

(204)

Pašlaik reģionālos uzturēšanas līgumus veic seši dažādi līgumslēdzēji. Bez Somijas Ceļu uzņēmuma ir iesaistīti šādi līgumslēdzēji (iekavās – tirgus daļa): YIT Rakennus Oy, kas pieder YIT grupai (20 %), NCC Roads Oy (5 %), Koillistie Määttä Oy (3 %), Savon Kuljetus Oy (2 %) un Igaunijas līgumslēdzējs AS Teho (2 %).

5.11.   Somijas iestāžu vispārīgie secinājumi

| (205) | Somijas iestādes uzsver, ka aprakstītie atbalsta pasākumi galvenokārt ir saistīti ar pārejas posmu, kas beidzās 2004. gadā. Tieliikelaitos darbības citās dalībvalstīs šajā pārejas posmā bija nenozīmīgas. |
| --- | --- |

(205)

Somijas iestādes uzsver, ka aprakstītie atbalsta pasākumi galvenokārt ir saistīti ar pārejas posmu, kas beidzās 2004. gadā. Tieliikelaitos darbības citās dalībvalstīs šajā pārejas posmā bija nenozīmīgas.

| (206) | ES konkurences politikas viens no galvenajiem mērķiem ir slēgto valsts tirgu liberalizācija. Šajā saistībā Somija atsaucas uz vairākiem dokumentiem (38). |
| --- | --- |

(206)

ES konkurences politikas viens no galvenajiem mērķiem ir slēgto valsts tirgu liberalizācija. Šajā saistībā Somija atsaucas uz vairākiem dokumentiem (38).

| (207) | Pārejas tirgus sistēma bija nepieciešams priekšnoteikumus Somijas ceļu uzturēšanas tirgus liberalizācijai. Tādējādi atbalsta pasākumi bija nepieciešami, lai atvieglotu projektu, kas ir saskaņā ar Kopienas kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(207)

Pārejas tirgus sistēma bija nepieciešams priekšnoteikumus Somijas ceļu uzturēšanas tirgus liberalizācijai. Tādējādi atbalsta pasākumi bija nepieciešami, lai atvieglotu projektu, kas ir saskaņā ar Kopienas kopējām interesēm.

| (208) | Sūdzības iesniedzēju minētie atbalsta pasākumi ir bijuši samērīgi salīdzinājumā ar gaidītajiem rezultātiem, tas ir, Somijas ceļu uzturēšanas un prāmju pakalpojumu tirgu liberalizāciju. Atbalsta priekšrocības ir pārsniegušas tā iespējamo negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(208)

Sūdzības iesniedzēju minētie atbalsta pasākumi ir bijuši samērīgi salīdzinājumā ar gaidītajiem rezultātiem, tas ir, Somijas ceļu uzturēšanas un prāmju pakalpojumu tirgu liberalizāciju. Atbalsta priekšrocības ir pārsniegušas tā iespējamo negatīvo ietekmi.

| (209) | Visbeidzot, Somijas iestādes atsaucas uz savām saistībām vēlākais līdz 2008. gada 1. martam pārveidot Tieliikelaitos par valsts uzņēmumu ar ierobežotu atbildību, uz kuru attiecas parastie bankrota noteikumi un uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumi. |
| --- | --- |

(209)

Visbeidzot, Somijas iestādes atsaucas uz savām saistībām vēlākais līdz 2008. gada 1. martam pārveidot Tieliikelaitos par valsts uzņēmumu ar ierobežotu atbildību, uz kuru attiecas parastie bankrota noteikumi un uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumi.

6.   ATBALSTA ESĪBA EK LĪGUMA 87. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

| (210) | EK Līguma 87. panta 1. punkts principā aizliedz jebkādu atbalstu, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(210)

EK Līguma 87. panta 1. punkts principā aizliedz jebkādu atbalstu, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (211) | Neraugoties uz tā īpašo juridisko statusu, Tieliikelaitos ir subjekts, kas veic saimniecisko darbību, un tādējādi ir uzņēmums EK Līguma 87. panta izpratnē. Somijas iestādes to neapstrīd. |
| --- | --- |

(211)

Neraugoties uz tā īpašo juridisko statusu, Tieliikelaitos ir subjekts, kas veic saimniecisko darbību, un tādējādi ir uzņēmums EK Līguma 87. panta izpratnē. Somijas iestādes to neapstrīd.

6.1.   Altmark judikatūras piemērojamība

| (212) | Kā aprakstīts iepriekš, Somijas iestādes apgalvo, ka šeit aprakstītie pasākumi kompensē papildu izdevumus, kas Tieliikelaitos radās tam uzlikto īpašo uzdevumu dēļ. |
| --- | --- |

(212)

Kā aprakstīts iepriekš, Somijas iestādes apgalvo, ka šeit aprakstītie pasākumi kompensē papildu izdevumus, kas Tieliikelaitos radās tam uzlikto īpašo uzdevumu dēļ.

| (213) | Altmark lietā (39) Tiesa atzina, ka kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta izpratnē, ja ir izpildīti četri kumulatīvi kritēriji. Pirmkārt, saņēmējam uzņēmumam jābūt faktiski noteiktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un tām jābūt skaidri definētiem. Otrkārt, parametriem, ko ņem vērā, aprēķinot kompensāciju, jābūt noteiktiem iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā. Treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai daļu no izdevumiem, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Visbeidzot, ja uzņēmums, kuram noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, konkrētā gadījumā netiek izvēlēts saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kas ļauj izvēlēties konkurentu, kurš ir spējīgs sabiedrībai piedāvāt attiecīgos pakalpojumus par vismazākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir attiecīgas iekārtas. Ja visi šie četri kritēriji (turpmāk tekstā – “Altmark kritēriji”) ir izpildīti, uzskata, ka valsts iejaukšanās nepiešķir uzņēmumam nekādas priekšrocības. |
| --- | --- |

(213)

Altmark lietā (39) Tiesa atzina, ka kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta izpratnē, ja ir izpildīti četri kumulatīvi kritēriji. Pirmkārt, saņēmējam uzņēmumam jābūt faktiski noteiktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un tām jābūt skaidri definētiem. Otrkārt, parametriem, ko ņem vērā, aprēķinot kompensāciju, jābūt noteiktiem iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā. Treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai daļu no izdevumiem, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Visbeidzot, ja uzņēmums, kuram noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, konkrētā gadījumā netiek izvēlēts saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kas ļauj izvēlēties konkurentu, kurš ir spējīgs sabiedrībai piedāvāt attiecīgos pakalpojumus par vismazākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir attiecīgas iekārtas. Ja visi šie četri kritēriji (turpmāk tekstā – “Altmark kritēriji”) ir izpildīti, uzskata, ka valsts iejaukšanās nepiešķir uzņēmumam nekādas priekšrocības.

| (214) | Attiecībā uz pirmo Altmark kritēriju Komisija norāda, ka šķiet, ka Likuma par Tieliikelaitos 3. iedaļā minētais uzņēmuma pienākums iesniegt piedāvājumus par visiem ceļu uzturēšanas līgumiem un nodrošināt prāmju satiksmi visā valstī, ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, t. i., saistības sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Tas pats attiecas uz pienākumu pārejas posmā nodrošināt degvielas uzkrājumus ārkārtējiem gadījumiem un pienākumu par brīvu uzglabāt, uzturēt un labot Autoceļu pārvaldes avārijas tilta aprīkojumu (šis pienākums bija spēkā tikai 2001. gadā) (40). |
| --- | --- |

(214)

Attiecībā uz pirmo Altmark kritēriju Komisija norāda, ka šķiet, ka Likuma par Tieliikelaitos 3. iedaļā minētais uzņēmuma pienākums iesniegt piedāvājumus par visiem ceļu uzturēšanas līgumiem un nodrošināt prāmju satiksmi visā valstī, ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, t. i., saistības sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Tas pats attiecas uz pienākumu pārejas posmā nodrošināt degvielas uzkrājumus ārkārtējiem gadījumiem un pienākumu par brīvu uzglabāt, uzturēt un labot Autoceļu pārvaldes avārijas tilta aprīkojumu (šis pienākums bija spēkā tikai 2001. gadā) (40).

| (215) | Faktiski, izņemot nozares, kurās šajā jomā pastāv Kopienas noteikumi, dalībvalstīm ir rīcības brīvība noteikt pakalpojumus, kurus var uzskatīt par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, bet Komisija var tikai pārbaudīt, vai to klasifikācijā nav pieļauta nopietna kļūda (41). |
| --- | --- |

(215)

Faktiski, izņemot nozares, kurās šajā jomā pastāv Kopienas noteikumi, dalībvalstīm ir rīcības brīvība noteikt pakalpojumus, kurus var uzskatīt par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, bet Komisija var tikai pārbaudīt, vai to klasifikācijā nav pieļauta nopietna kļūda (41).

| (216) | Tādējādi Komisija apstiprināja, ka Tieliikelaitos uzdevums pārejas posmā nodrošināt degvielas uzkrājumus ārkārtējiem gadījumiem, pastāvīgais pienākums iesniegt piedāvājumus par visiem Autoceļu administrācijas konkursa kārtībā piedāvātajiem ceļu uzturēšanas un prāmju pakalpojumu līgumiem, kā arī pienākums par brīvu uzglabāt, uzturēt un labot avārijas tiltu 2001. gadā nepārprotami ir apgrūtinājumi, kādu nav Tieliikelaitos konkurentiem, un tos var uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. |
| --- | --- |

(216)

Tādējādi Komisija apstiprināja, ka Tieliikelaitos uzdevums pārejas posmā nodrošināt degvielas uzkrājumus ārkārtējiem gadījumiem, pastāvīgais pienākums iesniegt piedāvājumus par visiem Autoceļu administrācijas konkursa kārtībā piedāvātajiem ceļu uzturēšanas un prāmju pakalpojumu līgumiem, kā arī pienākums par brīvu uzglabāt, uzturēt un labot avārijas tiltu 2001. gadā nepārprotami ir apgrūtinājumi, kādu nav Tieliikelaitos konkurentiem, un tos var uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

| (217) | Attiecībā uz citiem Tieliikelaitos uzliktajiem ārkārtējiem sagatavošanas pasākumiem un pienākumiem veikt darbinieku apmācību Komisijai nav pietiekamas informācijas, lai apstrīdētu sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka tie nav vairāk apgrūtinoši nekā riska pārvaldības pasākumi, ko veic uzņēmuma konkurenti (42) (jebkuram uzņēmumam ir jāsagatavojas ārkārtējiem apstākļiem, un tā ir daļa no uzņēmuma riska pārvaldības sistēmas). Komisija piebilst, ka attiecīgie pienākumi attiecās tikai uz ceļiem, kuru uzturēšanu veic Tieliikelaitos. Tomēr nav nepieciešams veikt tālāku šā punkta analīzi, jo šķiet, ka ir problēmas ar citu Altmark kritēriju izpildīšanu. |
| --- | --- |

(217)

Attiecībā uz citiem Tieliikelaitos uzliktajiem ārkārtējiem sagatavošanas pasākumiem un pienākumiem veikt darbinieku apmācību Komisijai nav pietiekamas informācijas, lai apstrīdētu sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka tie nav vairāk apgrūtinoši nekā riska pārvaldības pasākumi, ko veic uzņēmuma konkurenti (42) (jebkuram uzņēmumam ir jāsagatavojas ārkārtējiem apstākļiem, un tā ir daļa no uzņēmuma riska pārvaldības sistēmas). Komisija piebilst, ka attiecīgie pienākumi attiecās tikai uz ceļiem, kuru uzturēšanu veic Tieliikelaitos. Tomēr nav nepieciešams veikt tālāku šā punkta analīzi, jo šķiet, ka ir problēmas ar citu Altmark kritēriju izpildīšanu.

| (218) | Neviena 2.4. iedaļā aprakstītā pasākuma mērķis nebija kompensēt iespējamo attiecīgo uzdevumu radīto finanšu slogu. Tas ir pretrunā ar Altmark lietas sprieduma 90. un 91. punktu, kuros paredzēta saikne starp izmaksām un kompensāciju (kompensācijai jābūt noteiktai iepriekš, pamatojoties uz objektīviem rādītājiem). Tieliikelaitos lietā nekā tamlīdzīga nav. Faktiski dažādās priekšrocības ir piešķirtas un aprēķinātas, pamatojoties uz mērķiem, kas nekādā ziņā nav saistīti ar iespējamām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Tādējādi nav izpildīts otrais Altmark kritērijs. |
| --- | --- |

(218)

Neviena 2.4. iedaļā aprakstītā pasākuma mērķis nebija kompensēt iespējamo attiecīgo uzdevumu radīto finanšu slogu. Tas ir pretrunā ar Altmark lietas sprieduma 90. un 91. punktu, kuros paredzēta saikne starp izmaksām un kompensāciju (kompensācijai jābūt noteiktai iepriekš, pamatojoties uz objektīviem rādītājiem). Tieliikelaitos lietā nekā tamlīdzīga nav. Faktiski dažādās priekšrocības ir piešķirtas un aprēķinātas, pamatojoties uz mērķiem, kas nekādā ziņā nav saistīti ar iespējamām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Tādējādi nav izpildīts otrais Altmark kritērijs.

| (219) | Somijas iestāžu iesniegtie dati nedod Komisijai iespēju secināt, ka kompensācija nepārsniedz summu, kas nepieciešama, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību radītās izmaksas (trešais Altmark kritērijs). Tas, ka pēc pārejas posma beigām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācijas budžetā nebija paredzētas, ir vēl viens pierādījums apgalvojumam, ka Tieliikelaitos atbalsta pasākumu kopums nebija nepieciešams, lai palīdzētu tam pildīt iespējamās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(219)

Somijas iestāžu iesniegtie dati nedod Komisijai iespēju secināt, ka kompensācija nepārsniedz summu, kas nepieciešama, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību radītās izmaksas (trešais Altmark kritērijs). Tas, ka pēc pārejas posma beigām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācijas budžetā nebija paredzētas, ir vēl viens pierādījums apgalvojumam, ka Tieliikelaitos atbalsta pasākumu kopums nebija nepieciešams, lai palīdzētu tam pildīt iespējamās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (220) | Visbeidzot, Tieliikelaitos šo pakalpojumu veikšanai netika izraudzīts atklāta konkursa procedūrā. Arī attiecīgās izmaksas nebija aprēķinātas, ņemot vērā tādu izmaksu analīzi, kādas rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir attiecīgas iekārtas. |
| --- | --- |

(220)

Visbeidzot, Tieliikelaitos šo pakalpojumu veikšanai netika izraudzīts atklāta konkursa procedūrā. Arī attiecīgās izmaksas nebija aprēķinātas, ņemot vērā tādu izmaksu analīzi, kādas rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir attiecīgas iekārtas.

| (221) | Attiecīgi nevar uzskatīt, ka pasākumu kopums izslēdz valsts atbalsta esību, pamatojoties uz Altmark kritērijiem. Tāpēc Komisijai jāizanalizē, vai attiecīgie pasākumi ir selektīvi (6.2. nodaļa), vai tie Tieliikelaitos sniedz priekšrocības, kas finansētas no valsts līdzekļiem (6.3. nodaļa), un jānoskaidro, vai pasākumi izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm (6.4. nodaļa). Visi šie elementi ir kumulatīvi nosacījumi, lai noteiktu, vai pasākums ietver valsts atbalstu EKL 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(221)

Attiecīgi nevar uzskatīt, ka pasākumu kopums izslēdz valsts atbalsta esību, pamatojoties uz Altmark kritērijiem. Tāpēc Komisijai jāizanalizē, vai attiecīgie pasākumi ir selektīvi (6.2. nodaļa), vai tie Tieliikelaitos sniedz priekšrocības, kas finansētas no valsts līdzekļiem (6.3. nodaļa), un jānoskaidro, vai pasākumi izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm (6.4. nodaļa). Visi šie elementi ir kumulatīvi nosacījumi, lai noteiktu, vai pasākums ietver valsts atbalstu EKL 87. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.   Pasākumu selektivitāte

| (222) | Nav šaubu, ka visi attiecīgie pasākumi bija vai nu īpaši izstrādāti uzņēmumam Tieliikelaitos vai paredzēti uzņēmumiem ar Somijas valsts uzņēmuma statusu. Tāpat ir skaidrs, ka tirgos, kuros darbojas Tieliikelaitos, tas konkurē ar uzņēmumiem, kas nav valsts uzņēmumi. Tādējādi Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir selektīvi. |
| --- | --- |

(222)

Nav šaubu, ka visi attiecīgie pasākumi bija vai nu īpaši izstrādāti uzņēmumam Tieliikelaitos vai paredzēti uzņēmumiem ar Somijas valsts uzņēmuma statusu. Tāpat ir skaidrs, ka tirgos, kuros darbojas Tieliikelaitos, tas konkurē ar uzņēmumiem, kas nav valsts uzņēmumi. Tādējādi Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir selektīvi.

6.3.   Selektīva priekšrocība, kas sniegta, izmantojot valsts līdzekļus

| (223) | Šajā nodaļā Komisija pārbaudīs, vai Somijas valdības ieviestie pasākumi ir finansēti no valsts līdzekļiem un piešķir selektīvas priekšrocības Tieliikelaitos. Attiecībā uz priekšrocībām jānovērtē, vai minētie pasākumi uzņēmumam Tieliikelaitos atvieglo izmaksu slogu, ko parasti sedz no uzņēmuma budžeta, un tādējādi būtu uzskatāmi par ekonomisku priekšrocību, ko uzņēmums nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos (43). |
| --- | --- |

(223)

Šajā nodaļā Komisija pārbaudīs, vai Somijas valdības ieviestie pasākumi ir finansēti no valsts līdzekļiem un piešķir selektīvas priekšrocības Tieliikelaitos. Attiecībā uz priekšrocībām jānovērtē, vai minētie pasākumi uzņēmumam Tieliikelaitos atvieglo izmaksu slogu, ko parasti sedz no uzņēmuma budžeta, un tādējādi būtu uzskatāmi par ekonomisku priekšrocību, ko uzņēmums nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos (43).

6.3.1.   Preferenciāla valsts aizdevuma piešķiršana

| (224) | Ilgtermiņa kapitāla aizdevumu 39,5 miljonu euro (237 miljoni Somijas marku) apmērā, kas piešķirts Tieliikelaitos tā dibināšanas brīdī, sūdzības iesniedzēji un Somijas iestādes definē atšķirīgi. Pirmie uzskata, ka tas ir aizdevums, bet otrie uzskata, ka tā ir līdzekļu nodošana ar pienākumu tos atmaksāt. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka pasākuma definīcija ir mazāk svarīga nekā tā reālā ietekme uz izdevumiem, kas radušies šim uzņēmumam, proti, vai pasākums atbrīvo uzņēmumu no izdevumiem, kas tam parasti būtu jāsedz. |
| --- | --- |

(224)

Ilgtermiņa kapitāla aizdevumu 39,5 miljonu euro (237 miljoni Somijas marku) apmērā, kas piešķirts Tieliikelaitos tā dibināšanas brīdī, sūdzības iesniedzēji un Somijas iestādes definē atšķirīgi. Pirmie uzskata, ka tas ir aizdevums, bet otrie uzskata, ka tā ir līdzekļu nodošana ar pienākumu tos atmaksāt. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka pasākuma definīcija ir mazāk svarīga nekā tā reālā ietekme uz izdevumiem, kas radušies šim uzņēmumam, proti, vai pasākums atbrīvo uzņēmumu no izdevumiem, kas tam parasti būtu jāsedz.

| (225) | Lai novērtētu pasākuma atbalsta elementu, situācija jāapskata no privātā aizdevēja viedokļa mirklī, kad tika apstiprināts aizdevums (44). Tā kā attiecīgais Somijas Valsts kases vekselis tika parakstīts 2000. gada 28. decembrī (aizdevums valsts uzņēmumiem Nr. 6030-14) (45), lai aprēķinātu preferenciālā aizdevuma valsts atbalsta elementu, Komisijai jāizmanto atskaites likme, kas tajā dienā bija spēkā Somijā. Tādējādi saskaņā ar attiecīgo Komisijas paziņojumu (46) likme, kas jāpiemēro visā kredīta atmaksas periodā, ir 5,7 % – procentu likme, ko iegūst, piecu gadu starpbanku mijmaiņas darījumu likmei pieskaitot 75 pamatpunktus. |
| --- | --- |

(225)

Lai novērtētu pasākuma atbalsta elementu, situācija jāapskata no privātā aizdevēja viedokļa mirklī, kad tika apstiprināts aizdevums (44). Tā kā attiecīgais Somijas Valsts kases vekselis tika parakstīts 2000. gada 28. decembrī (aizdevums valsts uzņēmumiem Nr. 6030-14) (45), lai aprēķinātu preferenciālā aizdevuma valsts atbalsta elementu, Komisijai jāizmanto atskaites likme, kas tajā dienā bija spēkā Somijā. Tādējādi saskaņā ar attiecīgo Komisijas paziņojumu (46) likme, kas jāpiemēro visā kredīta atmaksas periodā, ir 5,7 % – procentu likme, ko iegūst, piecu gadu starpbanku mijmaiņas darījumu likmei pieskaitot 75 pamatpunktus.

| (226) | Tādējādi 2001. gadā Tieliikelaitos maksāja par 4,7 procentu punktiem zemāku likmi, 2002., 2003. un 2004. gadā attiecīgi par 4,2, 3,2 un 2,2 procentu punktiem zemāku likmi un sekojošos gados – par 0,7 procentu punktiem zemāku likmi. Reizinot attiecīgo procentu likmes starpību ar atlikušo kredīta summu katra gada sākumā (47), Komisijas aprēķinātā kopējā atbalsta summa ir 7,2 miljoni euro. |
| --- | --- |

(226)

Tādējādi 2001. gadā Tieliikelaitos maksāja par 4,7 procentu punktiem zemāku likmi, 2002., 2003. un 2004. gadā attiecīgi par 4,2, 3,2 un 2,2 procentu punktiem zemāku likmi un sekojošos gados – par 0,7 procentu punktiem zemāku likmi. Reizinot attiecīgo procentu likmes starpību ar atlikušo kredīta summu katra gada sākumā (47), Komisijas aprēķinātā kopējā atbalsta summa ir 7,2 miljoni euro.

| (227) | Tā kā aizdevums tika piešķirts par zemāku procentu likmi nekā tirgus likme, valsts ir zaudējusi līdzekļus, ko tā būtu ieguvusi, piešķirot minēto aizdevumu uz tirgus noteikumiem. Tādējādi Tieliikelaitos saņem valsts līdzekļu piešķirtas priekšrocības. |
| --- | --- |

(227)

Tā kā aizdevums tika piešķirts par zemāku procentu likmi nekā tirgus likme, valsts ir zaudējusi līdzekļus, ko tā būtu ieguvusi, piešķirot minēto aizdevumu uz tirgus noteikumiem. Tādējādi Tieliikelaitos saņem valsts līdzekļu piešķirtas priekšrocības.

6.3.2.   Zemes un grants ieguves vietas

| (228) | Attiecībā uz Tieliikelaitos nodotajām zemes un grants ieguves vietām jautājums, pirmkārt, ir, vai tas ir valsts atbalsts. Šajā saistībā Komisija norāda, ka minētās zemes un grants ieguves vietas jau piederēja Tieliikelaitos pirms tā statusa maiņas. Tieliikelaitos priekšgājējam – Somijas valsts Ceļu pakalpojumu aģentūrai – piederēja tās pašas zemes un grants ieguves vietas. Šķiet, ka, izveidojot Tieliikelaitos, Ceļu pakalpojumu aģentūras “ceļu būvniecības” daļa vienkārši tika nošķirta kā atsevišķa vienība, neietekmējot tās rīcībā esošos līdzekļus. |
| --- | --- |

(228)

Attiecībā uz Tieliikelaitos nodotajām zemes un grants ieguves vietām jautājums, pirmkārt, ir, vai tas ir valsts atbalsts. Šajā saistībā Komisija norāda, ka minētās zemes un grants ieguves vietas jau piederēja Tieliikelaitos pirms tā statusa maiņas. Tieliikelaitos priekšgājējam – Somijas valsts Ceļu pakalpojumu aģentūrai – piederēja tās pašas zemes un grants ieguves vietas. Šķiet, ka, izveidojot Tieliikelaitos, Ceļu pakalpojumu aģentūras “ceļu būvniecības” daļa vienkārši tika nošķirta kā atsevišķa vienība, neietekmējot tās rīcībā esošos līdzekļus.

| (229) | Otrkārt, lēmums sākt oficiālu procedūru izraisīja jautājumu par adekvātu zemes un grants ieguves vietu novērtējumu. |
| --- | --- |

(229)

Otrkārt, lēmums sākt oficiālu procedūru izraisīja jautājumu par adekvātu zemes un grants ieguves vietu novērtējumu.

| (230) | Šajā gadījumā zemes un grants ieguves vietu vērtību noteica neatkarīgs īpašumu vērtētājs Catella Real Estate Consulting Ltd. Somijas iestādes nolēma mainīt neatkarīgā īpašuma vērtētāja noteikto vērtību no 21,5 miljoniem euro uz 19 miljoniem euro, jo, pēc Somijas iestāžu domām, Catella vērtējumā nebija pienācīgi ņemti vērā 5.2. iedaļā izskaidrotie trīs faktori. |
| --- | --- |

(230)

Šajā gadījumā zemes un grants ieguves vietu vērtību noteica neatkarīgs īpašumu vērtētājs Catella Real Estate Consulting Ltd. Somijas iestādes nolēma mainīt neatkarīgā īpašuma vērtētāja noteikto vērtību no 21,5 miljoniem euro uz 19 miljoniem euro, jo, pēc Somijas iestāžu domām, Catella vērtējumā nebija pienācīgi ņemti vērā 5.2. iedaļā izskaidrotie trīs faktori.

| (231) | Turklāt saskaņā ar uzņēmuma Tieliikelaitos pārejas posma uzskaites revidenta (Ernst and Young) viedokli Tieliikelaitos grāmatvedībā reģistrētā vērtība joprojām bija pārāk augsta, tāpēc tika apstiprināta zemes un grants ieguves vietu vērtības ārkārtas pazemināšana par 4,3 miljoniem euro. Ernst and Young novērtējumu papildus pārbaudīja starpniecības uzņēmums Icecapital Securities Ltd, kas apstiprināja, ka zemes un grants ieguves vietu Tieliikelaitos cena bilancē bija novērtēta augstāk par tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(231)

Turklāt saskaņā ar uzņēmuma Tieliikelaitos pārejas posma uzskaites revidenta (Ernst and Young) viedokli Tieliikelaitos grāmatvedībā reģistrētā vērtība joprojām bija pārāk augsta, tāpēc tika apstiprināta zemes un grants ieguves vietu vērtības ārkārtas pazemināšana par 4,3 miljoniem euro. Ernst and Young novērtējumu papildus pārbaudīja starpniecības uzņēmums Icecapital Securities Ltd, kas apstiprināja, ka zemes un grants ieguves vietu Tieliikelaitos cena bilancē bija novērtēta augstāk par tirgus vērtību.

| (232) | Sūdzības iesniedzēji šos vērtējumus apstrīd. |
| --- | --- |

(232)

Sūdzības iesniedzēji šos vērtējumus apstrīd.

| (233) | Komisija uzskata, ka nav nepieciešams galīgi izlemt, vai saistībā ar zemes un grants ieguves vietām ir ticis piešķirts valsts atbalsts, jo jebkāds šāda veida atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu 7.2. iedaļā minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(233)

Komisija uzskata, ka nav nepieciešams galīgi izlemt, vai saistībā ar zemes un grants ieguves vietām ir ticis piešķirts valsts atbalsts, jo jebkāds šāda veida atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu 7.2. iedaļā minēto iemeslu dēļ.

6.3.3.   Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par ceļu pakalpojumiem

| (234) | Cena, ko aprēķina saskaņā ar ceļu nozarē sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu cenas aprēķināšanas metodi, noteikti ir augstāka par tirgus cenu, jo tās pamatā ir salīdzināma konkursa kārtībā izraudzītā līguma cena, kas pati ir salīdzināma ar tirgus cenu, bet tad tā tiek palielināta, ņemot vērā Tieliikelaitos neizdevīgo strukturālo stāvokli, kas citādi nav kompensējams. Tas sniedz Tieliikelaitos ekonomisku priekšrocību, kas tiek finansēta no valsts līdzekļiem – Tieliikelaitos saņem no valsts vairāk naudas nekā par līdzvērtīgu pakalpojumu saņemtu parasts tirgus uzņēmums. |
| --- | --- |

(234)

Cena, ko aprēķina saskaņā ar ceļu nozarē sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu cenas aprēķināšanas metodi, noteikti ir augstāka par tirgus cenu, jo tās pamatā ir salīdzināma konkursa kārtībā izraudzītā līguma cena, kas pati ir salīdzināma ar tirgus cenu, bet tad tā tiek palielināta, ņemot vērā Tieliikelaitos neizdevīgo strukturālo stāvokli, kas citādi nav kompensējams. Tas sniedz Tieliikelaitos ekonomisku priekšrocību, kas tiek finansēta no valsts līdzekļiem – Tieliikelaitos saņem no valsts vairāk naudas nekā par līdzvērtīgu pakalpojumu saņemtu parasts tirgus uzņēmums.

| (235) | Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka kopējā sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu atbalsta summa bija 21,5 miljoni euro, bet Somijas iestādes, pamatojoties uz ekspertu atzinumu, uzskata, ka Tieliikelaitos no sarunu procedūru rezultātā noslēgtajiem līgumiem ir guvis priekšrocību par ne vairāk kā 8,5 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(235)

Sūdzības iesniedzēji uzskata, ka kopējā sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu atbalsta summa bija 21,5 miljoni euro, bet Somijas iestādes, pamatojoties uz ekspertu atzinumu, uzskata, ka Tieliikelaitos no sarunu procedūru rezultātā noslēgtajiem līgumiem ir guvis priekšrocību par ne vairāk kā 8,5 miljoniem euro.

| (236) | Komisija norāda, ka pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz riska līmeni un darba veidiem, kas paredzēti dažādos līgumos, kuri noslēgti starp Autoceļu pārvaldi un dažādiem uzņēmumiem, tai skaitā Tieliikelaitos. Divi galvenie līgumu veidi bija, pirmkārt, uzturēšanas un plānošanas līgumi un, otrkārt, plānošanas un ieviešanas līgumi. Lai noskaidrotu priekšrocības, ko Tieliikelaitos ir saņēmis no sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem, Komisija uzskata, ka ir jāsalīdzina Somijas valdības maksātā cena par sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem ar Somijas valdības maksāto cenu par konkursa kārtībā izraudzītajiem līgumiem, kuri noslēgti par salīdzināma veida darbiem un kuriem ir salīdzināms riska līmenis. |
| --- | --- |

(236)

Komisija norāda, ka pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz riska līmeni un darba veidiem, kas paredzēti dažādos līgumos, kuri noslēgti starp Autoceļu pārvaldi un dažādiem uzņēmumiem, tai skaitā Tieliikelaitos. Divi galvenie līgumu veidi bija, pirmkārt, uzturēšanas un plānošanas līgumi un, otrkārt, plānošanas un ieviešanas līgumi. Lai noskaidrotu priekšrocības, ko Tieliikelaitos ir saņēmis no sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem, Komisija uzskata, ka ir jāsalīdzina Somijas valdības maksātā cena par sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem ar Somijas valdības maksāto cenu par konkursa kārtībā izraudzītajiem līgumiem, kuri noslēgti par salīdzināma veida darbiem un kuriem ir salīdzināms riska līmenis.

| (237) | Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi ir bijuši tikai uzturēšanas un plānošanas līgumi. Attiecīgi, lai noteiktu Tieliikelaitos iegūtās priekšrocības, Komisijai jāsalīdzina Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgto uzturēšanas un plānošanas līgumu peļņas norma ar Tieliikelaitos konkursa kārtībā izraudzīto uzturēšanas un plānošanas līgumu peļņas normu (48). |
| --- | --- |

(237)

Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi ir bijuši tikai uzturēšanas un plānošanas līgumi. Attiecīgi, lai noteiktu Tieliikelaitos iegūtās priekšrocības, Komisijai jāsalīdzina Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgto uzturēšanas un plānošanas līgumu peļņas norma ar Tieliikelaitos konkursa kārtībā izraudzīto uzturēšanas un plānošanas līgumu peļņas normu (48).

| (238) | Icecapital ir veicis attiecīgo peļņas normu analīzi. Tā ziņojums rāda, ka no peļņas normu starpības Tieliikelaitos ir ieguvis 8,5 miljonus euro. |
| --- | --- |

(238)

Icecapital ir veicis attiecīgo peļņas normu analīzi. Tā ziņojums rāda, ka no peļņas normu starpības Tieliikelaitos ir ieguvis 8,5 miljonus euro.

| (239) | Tajā pašā laikā Komisija uzskata, ka no sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem Tieliikelaitos kopā ir ieguvis nedaudz vairāk kā 8,5 miljonus euro. 8,5 miljonu euro starpība tika aprēķināta, izmantojot sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu galīgo peļņas rezervi (pēc gada izdevumu pielāgošanas procedūras). Kā uzsver sūdzības iesniedzēji (un Somijas iestādes to neapstrīd), pārejas posmā uzņēmums katru gadu varēja gūt labumu no ikgadējas vērtības “pielāgošanas”, t. i., samazināšanas, par ko tas nemaksāja procentus. Tādējādi papildus 8,5 miljonu euro peļņas starpībai Tieliikelaitos saņēma īstermiņa (49) kredītus bez procentiem. Zinot, ka izdevumu pielāgošanas (samazināšanas) summa pārejas posmā sasniedza 16,8 miljonus euro un kredītu procentu likmes šajā posmā nepārsniedza 5,7 %, Tieliikelaitos gūtā priekšrocība no šiem īstermiņa bezprocentu kredītiem nepārsniedz par 1 miljonu euro. |
| --- | --- |

(239)

Tajā pašā laikā Komisija uzskata, ka no sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem Tieliikelaitos kopā ir ieguvis nedaudz vairāk kā 8,5 miljonus euro. 8,5 miljonu euro starpība tika aprēķināta, izmantojot sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu galīgo peļņas rezervi (pēc gada izdevumu pielāgošanas procedūras). Kā uzsver sūdzības iesniedzēji (un Somijas iestādes to neapstrīd), pārejas posmā uzņēmums katru gadu varēja gūt labumu no ikgadējas vērtības “pielāgošanas”, t. i., samazināšanas, par ko tas nemaksāja procentus. Tādējādi papildus 8,5 miljonu euro peļņas starpībai Tieliikelaitos saņēma īstermiņa (49) kredītus bez procentiem. Zinot, ka izdevumu pielāgošanas (samazināšanas) summa pārejas posmā sasniedza 16,8 miljonus euro un kredītu procentu likmes šajā posmā nepārsniedza 5,7 %, Tieliikelaitos gūtā priekšrocība no šiem īstermiņa bezprocentu kredītiem nepārsniedz par 1 miljonu euro.

| (240) | Tādējādi kopējais atbalsts, ko Tieliikelaitos ir saņēmis no pārejas posmā sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem ceļu pakalpojumu līgumiem, ir aptuveni 9,5 miljoni euro. |
| --- | --- |

(240)

Tādējādi kopējais atbalsts, ko Tieliikelaitos ir saņēmis no pārejas posmā sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem ceļu pakalpojumu līgumiem, ir aptuveni 9,5 miljoni euro.

6.3.4.   Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par prāmju pakalpojumiem

| (241) | Komisija atzīmē, ka Somijas iestāžu pirmais mēģinājums attiecībā uz prāmju pakalpojumiem pāriet no sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem uz konkursa kārtībā izraudzītajiem līgumiem nenesa gaidītos rezultātus. Konkursa kārtībā iegūtās cenas bija daudz augstākas nekā Autoceļu pārvaldes un Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu cenas. Turklāt konkursa rezultātu apstiprināšana neveicinātu tirgus liberalizāciju, jo tā rezultātā nostiprinātos Tieliikelaitos pozīcija (Tieliikelaitos piedāvājums bija vislētākais). Tāpēc Somija meklē jaunu iepirkuma modeli, kas visiem iespējamiem pretendentiem nodrošinātu vienādus apstākļus. |
| --- | --- |

(241)

Komisija atzīmē, ka Somijas iestāžu pirmais mēģinājums attiecībā uz prāmju pakalpojumiem pāriet no sarunu procedūras rezultātā noslēgtiem līgumiem uz konkursa kārtībā izraudzītajiem līgumiem nenesa gaidītos rezultātus. Konkursa kārtībā iegūtās cenas bija daudz augstākas nekā Autoceļu pārvaldes un Tieliikelaitos sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu cenas. Turklāt konkursa rezultātu apstiprināšana neveicinātu tirgus liberalizāciju, jo tā rezultātā nostiprinātos Tieliikelaitos pozīcija (Tieliikelaitos piedāvājums bija vislētākais). Tāpēc Somija meklē jaunu iepirkuma modeli, kas visiem iespējamiem pretendentiem nodrošinātu vienādus apstākļus.

| (242) | Turpinot noslēgt līgumus sarunu procedūras rezultātā, Tieliikelaitos negūst nekādas priekšrocības, jo šo līgumu nosacījumi atbilstoši neatspoguļo nepieciešamību atjaunot aprīkojumu. Drīzāk, turpinot noslēgt līgumus sarunu procedūru rezultātā, Tieliikelaitos nonāk neizdevīgā stāvoklī. |
| --- | --- |

(242)

Turpinot noslēgt līgumus sarunu procedūras rezultātā, Tieliikelaitos negūst nekādas priekšrocības, jo šo līgumu nosacījumi atbilstoši neatspoguļo nepieciešamību atjaunot aprīkojumu. Drīzāk, turpinot noslēgt līgumus sarunu procedūru rezultātā, Tieliikelaitos nonāk neizdevīgā stāvoklī.

| (243) | Attiecīgi Komisija ieņem nostāju, ka Autoceļu pārvaldes uzņēmumam Tieliikelaitos maksātā cena par sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem prāmju līgumiem nav augstāka par tirgus cenu. Tādējādi Komisija secina, ka šī atlīdzība nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(243)

Attiecīgi Komisija ieņem nostāju, ka Autoceļu pārvaldes uzņēmumam Tieliikelaitos maksātā cena par sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem prāmju līgumiem nav augstāka par tirgus cenu. Tādējādi Komisija secina, ka šī atlīdzība nav valsts atbalsts.

6.3.5.   Pārāk lielā darbinieku skaita samazināšanas īpašie noteikumi

| (244) | Likums par Tieliikelaitos pārveidošanu no valsts pārvaldes sastāvdaļas par valsts uzņēmumu paredzēja, ka uzņēmumam bija jāpārņem visi bijušās Ceļu pakalpojumu aģentūras ceļu būvniecības daļas darbinieki, kaut arī šis personāls bija lielāks nekā tam nepieciešams. Turklāt likums pārejas posmā aizliedza Tieliikelaitos atlaist darbiniekus. |
| --- | --- |

(244)

Likums par Tieliikelaitos pārveidošanu no valsts pārvaldes sastāvdaļas par valsts uzņēmumu paredzēja, ka uzņēmumam bija jāpārņem visi bijušās Ceļu pakalpojumu aģentūras ceļu būvniecības daļas darbinieki, kaut arī šis personāls bija lielāks nekā tam nepieciešams. Turklāt likums pārejas posmā aizliedza Tieliikelaitos atlaist darbiniekus.

| (245) | Somijas iestādes apstrīd, ka jebkurš no pasākumiem, lai atrisinātu Tieliikelaitos pārāk lielā darbinieku skaita problēmu, būtu uzskatāms par valsts atbalstu. Šie pasākumi tikai daļēji kompensēja Tieliikelaitos strukturāli neizdevīgo stāvokli, ko radīja pārāk liela darbinieku skaita problēma un no pirmsliberalizācijas laika saglabājušās sadārdzinātās darbinieku izmaksas, kā arī Somijas parlamenta uzliktais aizliegums pārejas posmā atlaist darbiniekus. Šajā saistībā Somijas iestādes atsaucas uz iepriekš minēto Pirmās instances tiesas spriedumu Combus lietā. |
| --- | --- |

(245)

Somijas iestādes apstrīd, ka jebkurš no pasākumiem, lai atrisinātu Tieliikelaitos pārāk lielā darbinieku skaita problēmu, būtu uzskatāms par valsts atbalstu. Šie pasākumi tikai daļēji kompensēja Tieliikelaitos strukturāli neizdevīgo stāvokli, ko radīja pārāk liela darbinieku skaita problēma un no pirmsliberalizācijas laika saglabājušās sadārdzinātās darbinieku izmaksas, kā arī Somijas parlamenta uzliktais aizliegums pārejas posmā atlaist darbiniekus. Šajā saistībā Somijas iestādes atsaucas uz iepriekš minēto Pirmās instances tiesas spriedumu Combus lietā.

| (246) | Combus lietas konkrētajos apstākļos Pirmās instances tiesa balstījās uz argumentu, ka “tā vietā, lai maksātu 100 miljonus Dānijas kronu tieši Combus ierēdņiem, Dānijas valdība varēja iegūt to pašu rezultātu, piešķirot šiem ierēdņiem darbu valsts pārvaldē un nemaksājot īpašu atlīdzību, tādējādi dodot Combus iespēju tūlīt pieņemt citus darbiniekus uz līguma pamata atbilstoši privāttiesībām”. (50) |
| --- | --- |

(246)

Combus lietas konkrētajos apstākļos Pirmās instances tiesa balstījās uz argumentu, ka “tā vietā, lai maksātu 100 miljonus Dānijas kronu tieši Combus ierēdņiem, Dānijas valdība varēja iegūt to pašu rezultātu, piešķirot šiem ierēdņiem darbu valsts pārvaldē un nemaksājot īpašu atlīdzību, tādējādi dodot Combus iespēju tūlīt pieņemt citus darbiniekus uz līguma pamata atbilstoši privāttiesībām”. (50)

| (247) | Komisija atgādina, ka Tiesa nav konkrēti apstiprinājusi sprieduma pamatojumu Combus lietā, uz kuru atsaucas Somijas iestādes, un arī Pirmās instances tiesa uz to nav atsaukusies turpmākos spriedumos. Jebkurā gadījumā atsevišķi Tiesas judifikatūras elementi ir pretrunā pieņēmumam, ka valsts piešķirta kompensācija par strukturāli neizdevīgu stāvokli nav uzskatāma par valsts atbalstu, un tādējādi jāsecina, ka spriedums Combus lietā nav interpretējams vispārīgi. |
| --- | --- |

(247)

Komisija atgādina, ka Tiesa nav konkrēti apstiprinājusi sprieduma pamatojumu Combus lietā, uz kuru atsaucas Somijas iestādes, un arī Pirmās instances tiesa uz to nav atsaukusies turpmākos spriedumos. Jebkurā gadījumā atsevišķi Tiesas judifikatūras elementi ir pretrunā pieņēmumam, ka valsts piešķirta kompensācija par strukturāli neizdevīgu stāvokli nav uzskatāma par valsts atbalstu, un tādējādi jāsecina, ka spriedums Combus lietā nav interpretējams vispārīgi.

| (248) | Savā pastāvīgajā judikatūrā Tiesa ir apstiprinājusi, ka tas, vai pasākums uzskatāms par atbalstu, jānosaka, pamatojoties uz pasākuma ietekmi, nevis uz tā iemesliem vai mērķiem (51). Tāpat Tiesa ir atzinusi, ka jebkurš pasākums, kas atbrīvo uzņēmumu no maksājumiem, kuri parasti iekļauti tā budžetā, uzskatāms par valsts atbalstu (52). Tiesa ir paskaidrojusi, ka tas īpaši attiecas uz darbinieku kompensāciju izmaksām (53). Ņemot to vērā, Tiesa nav apstiprinājusi, ka pasākums nebūtu uzskatāms par priekšrocību minētajam uzņēmumam tikai tāpēc, ka tas kompensē uzņēmumam radušos “neizdevīgo stāvokli” (54). |
| --- | --- |

(248)

Savā pastāvīgajā judikatūrā Tiesa ir apstiprinājusi, ka tas, vai pasākums uzskatāms par atbalstu, jānosaka, pamatojoties uz pasākuma ietekmi, nevis uz tā iemesliem vai mērķiem (51). Tāpat Tiesa ir atzinusi, ka jebkurš pasākums, kas atbrīvo uzņēmumu no maksājumiem, kuri parasti iekļauti tā budžetā, uzskatāms par valsts atbalstu (52). Tiesa ir paskaidrojusi, ka tas īpaši attiecas uz darbinieku kompensāciju izmaksām (53). Ņemot to vērā, Tiesa nav apstiprinājusi, ka pasākums nebūtu uzskatāms par priekšrocību minētajam uzņēmumam tikai tāpēc, ka tas kompensē uzņēmumam radušos “neizdevīgo stāvokli” (54).

| (249) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija atsevišķi novērtēs katru attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(249)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija atsevišķi novērtēs katru attiecīgo pasākumu.

6.3.5.1.   Darbinieku pārcelšana uz Autoceļu pārvaldi un citām valsts pārvaldes nodaļām

| (250) | Attiecībā uz 116 Tieliikelaitos darbinieku pārcelšanu uz brīvajām valsts pārvaldes darba vietām Komisijai vispirms jānovērtē, vai šī pārcelšana tika finansēta no valsts līdzekļiem. Tas tā būtu tikai gadījumā, ja bijušo Tieliikelaitos darbinieku pārcelšana uz brīvajām darba vietām Somijas valsts pārvaldē Somijas valstij izmaksāja vairāk nekā citu kandidātu pieņemšana šajās darba vietās. Šajā saistībā svarīgi ņemt vērā, ka Somijas valsts pārvaldē netika izveidotas papildu darba vietas bijušajiem Tieliikelaitos darbiniekiem, bet tikai aizpildītas vietas, ko bija atbrīvojuši citi valsts ierēdņi. |
| --- | --- |

(250)

Attiecībā uz 116 Tieliikelaitos darbinieku pārcelšanu uz brīvajām valsts pārvaldes darba vietām Komisijai vispirms jānovērtē, vai šī pārcelšana tika finansēta no valsts līdzekļiem. Tas tā būtu tikai gadījumā, ja bijušo Tieliikelaitos darbinieku pārcelšana uz brīvajām darba vietām Somijas valsts pārvaldē Somijas valstij izmaksāja vairāk nekā citu kandidātu pieņemšana šajās darba vietās. Šajā saistībā svarīgi ņemt vērā, ka Somijas valsts pārvaldē netika izveidotas papildu darba vietas bijušajiem Tieliikelaitos darbiniekiem, bet tikai aizpildītas vietas, ko bija atbrīvojuši citi valsts ierēdņi.

| (251) | Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka Tieliikelaitos darbinieki tika pārcelti atpakaļ uz valsts pārvaldi, nemainot to darba nosacījumus, un tādējādi viņi valsts pārvaldei izmaksāja vairāk nekā citi iespējamie kandidāti. |
| --- | --- |

(251)

Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka Tieliikelaitos darbinieki tika pārcelti atpakaļ uz valsts pārvaldi, nemainot to darba nosacījumus, un tādējādi viņi valsts pārvaldei izmaksāja vairāk nekā citi iespējamie kandidāti.

| (252) | Somijas valdība apgalvo, ka darbinieku pārcelšana no Tieliikelaitos uz Somijas valsts pārvaldi bija iespējama tikai tad, ja atbrīvojās vieta valsts pārvaldē un ja uz to tika izsludināts konkurss. Tieliikelaitos darbinieki tika pieņemti darbā tikai tad, ja radās brīva vieta atbilstīgajā amata pakāpē un ja to kvalifikācijas līmenis atbilda izsludinātajai darba vietai. Pirms pārcelšanas Tieliikelaitos darbiniekiem bija jāiziet atbilstības novērtējums attiecīgajam amatam. |
| --- | --- |

(252)

Somijas valdība apgalvo, ka darbinieku pārcelšana no Tieliikelaitos uz Somijas valsts pārvaldi bija iespējama tikai tad, ja atbrīvojās vieta valsts pārvaldē un ja uz to tika izsludināts konkurss. Tieliikelaitos darbinieki tika pieņemti darbā tikai tad, ja radās brīva vieta atbilstīgajā amata pakāpē un ja to kvalifikācijas līmenis atbilda izsludinātajai darba vietai. Pirms pārcelšanas Tieliikelaitos darbiniekiem bija jāiziet atbilstības novērtējums attiecīgajam amatam.

| (253) | Komisija norāda, ka sūdzības iesniedzēji nav iesnieguši nekādus pierādījumus, kas apstiprinātu, ka bijušo Tieliikelaitos darbinieku pieņemšana darbā uz brīvajām darba vietām Somijas valdībai izmaksāja vairāk nekā citu kandidātu pieņemšana darbā. |
| --- | --- |

(253)

Komisija norāda, ka sūdzības iesniedzēji nav iesnieguši nekādus pierādījumus, kas apstiprinātu, ka bijušo Tieliikelaitos darbinieku pieņemšana darbā uz brīvajām darba vietām Somijas valdībai izmaksāja vairāk nekā citu kandidātu pieņemšana darbā.

| (254) | Komisijas viedoklis ir tāds, ka, novērtējot visu tās rīcībā esošo informāciju, nav pierādījies, ka Somijas valsts pārvaldei būtu radušies papildu izdevumi, pārceļot 116 Tieliikelaitos darbiniekus uz brīvajām darba vietām valsts pārvaldē. Komisija īpaši atzīmē, ka 116 darbiniekiem, iepriekš strādājot Ceļu pakalpojumu aģentūrā, bija tie paši darba nosacījumi, kas attiecas uz Somijas valsts pārvaldē strādājošiem valsts ierēdņiem. Pieņemot bijušos valsts ierēdņus darba vietās valsts pārvaldē atbilstoši to amatam un kvalifikācijai, Somijas valstij bija tādi paši izdevumi, kādi rastos, pieņemot šajā darbā citus darbiniekus. |
| --- | --- |

(254)

Komisijas viedoklis ir tāds, ka, novērtējot visu tās rīcībā esošo informāciju, nav pierādījies, ka Somijas valsts pārvaldei būtu radušies papildu izdevumi, pārceļot 116 Tieliikelaitos darbiniekus uz brīvajām darba vietām valsts pārvaldē. Komisija īpaši atzīmē, ka 116 darbiniekiem, iepriekš strādājot Ceļu pakalpojumu aģentūrā, bija tie paši darba nosacījumi, kas attiecas uz Somijas valsts pārvaldē strādājošiem valsts ierēdņiem. Pieņemot bijušos valsts ierēdņus darba vietās valsts pārvaldē atbilstoši to amatam un kvalifikācijai, Somijas valstij bija tādi paši izdevumi, kādi rastos, pieņemot šajā darbā citus darbiniekus.

| (255) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka 116 darbinieku pārcelšana nav radījusi Somijas valstij papildu izmaksas. Attiecīgi šis pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu, jo nav saistīts ar valsts līdzekļu nodošanu. |
| --- | --- |

(255)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka 116 darbinieku pārcelšana nav radījusi Somijas valstij papildu izmaksas. Attiecīgi šis pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu, jo nav saistīts ar valsts līdzekļu nodošanu.

6.3.5.2.   Īpašo pakalpojumu projektu finansēšana

| (256) | Par īpašajiem projektiem liekajiem darbiniekiem, kurus nevar atlaist, Autoceļu pārvalde ir samaksājusi kopā aptuveni 68 miljonus euro, tai skaitā 56 miljonus euro par personāla izmaksām (sk. 5.5. iedaļu). |
| --- | --- |

(256)

Par īpašajiem projektiem liekajiem darbiniekiem, kurus nevar atlaist, Autoceļu pārvalde ir samaksājusi kopā aptuveni 68 miljonus euro, tai skaitā 56 miljonus euro par personāla izmaksām (sk. 5.5. iedaļu).

| (257) | Komisija atzīst, ka attiecīgo pakalpojumu projektu mērķis nepārprotami bija uzlabot uzņēmuma strukturāli neizdevīgo stāvokli pārāk lielā darbinieku skaita dēļ. |
| --- | --- |

(257)

Komisija atzīst, ka attiecīgo pakalpojumu projektu mērķis nepārprotami bija uzlabot uzņēmuma strukturāli neizdevīgo stāvokli pārāk lielā darbinieku skaita dēļ.

| (258) | Kā paskaidro Somijas iestādes un savā atzinumā apstiprina eksperti, Komisija uzskata, ka valsts izmaksātie 68 miljoni euro nav pārmērīga kompensācija, lai veiktu attiecīgos pakalpojumus (ceļmalu tīrīšanu, ēku un ārpustelpu zonu atjaunošanu). Gluži pretēji – pakalpojumu projekti nesa zaudējumus (sk. 5.5. iedaļu). |
| --- | --- |

(258)

Kā paskaidro Somijas iestādes un savā atzinumā apstiprina eksperti, Komisija uzskata, ka valsts izmaksātie 68 miljoni euro nav pārmērīga kompensācija, lai veiktu attiecīgos pakalpojumus (ceļmalu tīrīšanu, ēku un ārpustelpu zonu atjaunošanu). Gluži pretēji – pakalpojumu projekti nesa zaudējumus (sk. 5.5. iedaļu).

| (259) | Tomēr Komisija uzskata, ka bez šiem īpašajiem pakalpojumu projektiem uzņēmumam būtu bijis jāmaksā kompensācijas liekajiem darbiniekiem, un tādējādi tie uzņēmumam nenestu nekādus ienākumus. Nav pierādījumu, ka citos apstākļos Somijas iestādes tik un tā būtu piedāvājušas slēgt līgumus par attiecīgajiem pakalpojumiem, un ka valstij ekonomiski izdevīgākais risinājums bija noslēgt attiecīgos līgumus ar Tieliikelaitos. Tādējādi jāuzskata, ka šis pasākums ir ticis finansēts no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(259)

Tomēr Komisija uzskata, ka bez šiem īpašajiem pakalpojumu projektiem uzņēmumam būtu bijis jāmaksā kompensācijas liekajiem darbiniekiem, un tādējādi tie uzņēmumam nenestu nekādus ienākumus. Nav pierādījumu, ka citos apstākļos Somijas iestādes tik un tā būtu piedāvājušas slēgt līgumus par attiecīgajiem pakalpojumiem, un ka valstij ekonomiski izdevīgākais risinājums bija noslēgt attiecīgos līgumus ar Tieliikelaitos. Tādējādi jāuzskata, ka šis pasākums ir ticis finansēts no valsts līdzekļiem.

| (260) | Pretēji darbinieku pārcelšanai uz valsts pārvaldi, Tieliikelaitos stāvoklis saistībā ar īpašo pakalpojumu projektiem atšķīrās no Pirmās instances tiesas izvērtētās situācijas Combus lietā. |
| --- | --- |

(260)

Pretēji darbinieku pārcelšanai uz valsts pārvaldi, Tieliikelaitos stāvoklis saistībā ar īpašo pakalpojumu projektiem atšķīrās no Pirmās instances tiesas izvērtētās situācijas Combus lietā.

| (261) | Pretēji 116 darbinieku pārcelšanai atpakaļ uz valsts pārvaldi, šis pasākums tieši nerisina pārāk lielā darbinieku skaita problēmu. Drīzāk valsts ekskluzīvi un bez jebkāda veida konkursa uzticēja Tieliikelaitos īpašu pakalpojumu projektu veikšanu, ko citādi valsts nebūtu piedāvājusi vispār vai nebūtu piedāvājusi tādā apmērā. Tādējādi valsts nepārprotami izkropļo konkurences vienlīdzības nosacījumus tirgū, kurā notiek liberalizācijas process. Pasākums neatvieglo uzņēmuma strukturāli neizdevīgo stāvokli, bet drīzāk dod iespēju uzņēmumam izdzīvot, neraugoties uz šo neizdevīgo stāvokli, un nerada nekādu stimulu, lai situāciju novērstu. |
| --- | --- |

(261)

Pretēji 116 darbinieku pārcelšanai atpakaļ uz valsts pārvaldi, šis pasākums tieši nerisina pārāk lielā darbinieku skaita problēmu. Drīzāk valsts ekskluzīvi un bez jebkāda veida konkursa uzticēja Tieliikelaitos īpašu pakalpojumu projektu veikšanu, ko citādi valsts nebūtu piedāvājusi vispār vai nebūtu piedāvājusi tādā apmērā. Tādējādi valsts nepārprotami izkropļo konkurences vienlīdzības nosacījumus tirgū, kurā notiek liberalizācijas process. Pasākums neatvieglo uzņēmuma strukturāli neizdevīgo stāvokli, bet drīzāk dod iespēju uzņēmumam izdzīvot, neraugoties uz šo neizdevīgo stāvokli, un nerada nekādu stimulu, lai situāciju novērstu.

| (262) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus un salīdzinot tos ar attiecīgo judikatūru, tai skaitā ar spriedumu Combus lietā, var izdarīt secinājumu, ka šis pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(262)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus un salīdzinot tos ar attiecīgo judikatūru, tai skaitā ar spriedumu Combus lietā, var izdarīt secinājumu, ka šis pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

6.3.5.3.   Personāla regulēšanas pasākumi

| (263) | Papildus diviem iepriekš minētajiem pasākumiem no Autoceļu pārvaldes budžeta tika pārskaitīts 20,1 miljons euro, lai palīdzētu Tieliikelaitos darbiniekiem atrast jaunu darbu, finansētu papildu izglītību un pārkvalificēšanos un piešķirtu priekšlaicīgas pensijas. |
| --- | --- |

(263)

Papildus diviem iepriekš minētajiem pasākumiem no Autoceļu pārvaldes budžeta tika pārskaitīts 20,1 miljons euro, lai palīdzētu Tieliikelaitos darbiniekiem atrast jaunu darbu, finansētu papildu izglītību un pārkvalificēšanos un piešķirtu priekšlaicīgas pensijas.

| (264) | Somijas iestādes nav iesniegušas sīkāku informāciju par šiem pasākumiem. Kā minēts iepriekš, Combus judikatūra ir jāinterpretē šauri, un tāpēc Komisija nevar izdarīt secinājumu, ka šie pasākumi nesniedz Tieliikelaitos selektīvu priekšrocību. |
| --- | --- |

(264)

Somijas iestādes nav iesniegušas sīkāku informāciju par šiem pasākumiem. Kā minēts iepriekš, Combus judikatūra ir jāinterpretē šauri, un tāpēc Komisija nevar izdarīt secinājumu, ka šie pasākumi nesniedz Tieliikelaitos selektīvu priekšrocību.

6.3.6.   Nodokļu pasākums attiecībā uz Tieliikelaitos veikto zemes iegādi

| (265) | Attiecībā uz to, ka pārejas posmā personas, kas pārdeva zemi uzņēmumam Tieliikelaitos, lielākoties tika atbrīvotas no nodokļa par peļņu no kapitāla pieauguma, Komisija norāda, ka Somijas iestādes nav iesniegušas nevienu argumentu, kas apstrīdētu, ka šis pasākums kvalificējams kā atbalsts, kā to apgalvo sūdzības iesniedzēji. Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisijai atliek secināt, ka minētais pasākums varētu ietvert priekšrocības sniegšanu Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(265)

Attiecībā uz to, ka pārejas posmā personas, kas pārdeva zemi uzņēmumam Tieliikelaitos, lielākoties tika atbrīvotas no nodokļa par peļņu no kapitāla pieauguma, Komisija norāda, ka Somijas iestādes nav iesniegušas nevienu argumentu, kas apstrīdētu, ka šis pasākums kvalificējams kā atbalsts, kā to apgalvo sūdzības iesniedzēji. Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisijai atliek secināt, ka minētais pasākums varētu ietvert priekšrocības sniegšanu Tieliikelaitos.

| (266) | Komisija norāda, ka Tieliikelaitos nebija tiešais ieguvējs no attiecīgajām nodokļu priekšrocībām. Bez tam Komisija atzīmē, ka ne visi zemes pārdevēji varēja saņemt šīs priekšrocības, bet tikai pārdevēji, kas nav akciju sabiedrības, pilnas atbildības līgumsabiedrības vai komandītsabiedrības. Tieliikelaitos varētu būt guvis labumu no pasākuma, ja tiešie saņēmēji būtu (daļēji) nodevuši šīs priekšrocības Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(266)

Komisija norāda, ka Tieliikelaitos nebija tiešais ieguvējs no attiecīgajām nodokļu priekšrocībām. Bez tam Komisija atzīmē, ka ne visi zemes pārdevēji varēja saņemt šīs priekšrocības, bet tikai pārdevēji, kas nav akciju sabiedrības, pilnas atbildības līgumsabiedrības vai komandītsabiedrības. Tieliikelaitos varētu būt guvis labumu no pasākuma, ja tiešie saņēmēji būtu (daļēji) nodevuši šīs priekšrocības Tieliikelaitos.

| (267) | Ja Tieliikelaitos būtu guvis kādu priekšrocību, šis pasākums jebkurā gadījumā turpmāk minēto iemelsu dēļ būtu klasificējams kā pastāvošs atbalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunkta v) punktu: “atbalsts, ko uzskata par pastāvošu atbalstu, jo ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts, bet pēc tam kopējā tirgus attīstības dēļ – dalībvalstij neieviešot izmaiņas – tas kļuvis par atbalstu”. |
| --- | --- |

(267)

Ja Tieliikelaitos būtu guvis kādu priekšrocību, šis pasākums jebkurā gadījumā turpmāk minēto iemelsu dēļ būtu klasificējams kā pastāvošs atbalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunkta v) punktu: “atbalsts, ko uzskata par pastāvošu atbalstu, jo ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts, bet pēc tam kopējā tirgus attīstības dēļ – dalībvalstij neieviešot izmaiņas – tas kļuvis par atbalstu”.

| (268) | Tā ieviešanas laikā tas nav bijis valsts atbalsts. Kad Tieliikelaitos priekšgājējs (Ceļu pakalpojumu aģentūras “ceļu būvniecības” daļa) vēl bija Somijas valsts pārvaldes sastāvdaļa, tam bija attiecīgās nodokļu priekšrocības – saskaņā ar Likuma par ienākumu nodokli 49. iedaļas 1. punkta 4) apakšpunktu visas valsts aģentūras un valsts uzņēmumi ir atbrīvoti no ienākumu nodokļa. |
| --- | --- |

(268)

Tā ieviešanas laikā tas nav bijis valsts atbalsts. Kad Tieliikelaitos priekšgājējs (Ceļu pakalpojumu aģentūras “ceļu būvniecības” daļa) vēl bija Somijas valsts pārvaldes sastāvdaļa, tam bija attiecīgās nodokļu priekšrocības – saskaņā ar Likuma par ienākumu nodokli 49. iedaļas 1. punkta 4) apakšpunktu visas valsts aģentūras un valsts uzņēmumi ir atbrīvoti no ienākumu nodokļa.

| (269) | Tomēr laikā, kad tika ieviests šis pasākums, Autoceļu pārvalde neveica nekādu saimniecisko darbību, jo Ceļu pakalpojumu aģentūrai atbilstoši tās statūtiem nebija atļauts tirgū piedāvāt pakalpojumus pret atlīdzību. Tās funkcijas bija tikai un vienīgi administratīvas. Tāpēc valsts ceļu projektēšana, būvniecība un uzturēšana nebija tieša tās veiktā darbība. Kad 1993. gadā stājās spēkā Likums par ienākumu nodokli, Tieliikelaitos bija Somijas valsts pārvaldes sastāvdaļa un nedarbojās nevienā citā tirgū. Komisija secina, ka tad, kad pasākums tika ieviests, tas nebija valsts atbalsts, jo labuma guvējs nebija uzņēmums EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(269)

Tomēr laikā, kad tika ieviests šis pasākums, Autoceļu pārvalde neveica nekādu saimniecisko darbību, jo Ceļu pakalpojumu aģentūrai atbilstoši tās statūtiem nebija atļauts tirgū piedāvāt pakalpojumus pret atlīdzību. Tās funkcijas bija tikai un vienīgi administratīvas. Tāpēc valsts ceļu projektēšana, būvniecība un uzturēšana nebija tieša tās veiktā darbība. Kad 1993. gadā stājās spēkā Likums par ienākumu nodokli, Tieliikelaitos bija Somijas valsts pārvaldes sastāvdaļa un nedarbojās nevienā citā tirgū. Komisija secina, ka tad, kad pasākums tika ieviests, tas nebija valsts atbalsts, jo labuma guvējs nebija uzņēmums EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

| (270) | Kopējā tirgus attīstības dēļ pasākums ir kļuvis par valsts atbalstu. No 2001. gada Ceļu pakalpojumu aģentūras “būvniecības daļa”, kura tagad darbojas kā uzņēmums Tieliikelaitos, varēja piedāvāt savus pakalpojumus tirgū, pateicoties Somijas ceļu pakalpojumu tirgus reformai, kas ir šā lēmuma priekšmets. Somijas valdības lēmums liberalizēt ceļu pakalpojumu sniegšanu bija daļa no liberalizācijas kustības, kas pamudināja arī citas ES un EEZ dalībvalstis labprātīgi atvērt savus ceļu pakalpojumu tirgus (jaunākais piemērs ir Norvēģija). Pašlaik daudzi uzņēmumi ceļu uzturēšanas un būvniecības nozarē (55) piedāvā savus pakalpojumus visā ES un EEZ teritorijā. |
| --- | --- |

(270)

Kopējā tirgus attīstības dēļ pasākums ir kļuvis par valsts atbalstu. No 2001. gada Ceļu pakalpojumu aģentūras “būvniecības daļa”, kura tagad darbojas kā uzņēmums Tieliikelaitos, varēja piedāvāt savus pakalpojumus tirgū, pateicoties Somijas ceļu pakalpojumu tirgus reformai, kas ir šā lēmuma priekšmets. Somijas valdības lēmums liberalizēt ceļu pakalpojumu sniegšanu bija daļa no liberalizācijas kustības, kas pamudināja arī citas ES un EEZ dalībvalstis labprātīgi atvērt savus ceļu pakalpojumu tirgus (jaunākais piemērs ir Norvēģija). Pašlaik daudzi uzņēmumi ceļu uzturēšanas un būvniecības nozarē (55) piedāvā savus pakalpojumus visā ES un EEZ teritorijā.

| (271) | Šīs reformas ir mainījušas tirgu divējādi – no vienas puses, tirgū ir iegājušas bijušās valdības aģentūras un, no otras puses, tirgus apjoms kopumā ir ievērojami paplašinājies (piemēram, Somijas veiktās liberalizācijas rezultātā attiecīgais tirgus ir palielinājies par vairāk nekā 400 miljoniem euro). |
| --- | --- |

(271)

Šīs reformas ir mainījušas tirgu divējādi – no vienas puses, tirgū ir iegājušas bijušās valdības aģentūras un, no otras puses, tirgus apjoms kopumā ir ievērojami paplašinājies (piemēram, Somijas veiktās liberalizācijas rezultātā attiecīgais tirgus ir palielinājies par vairāk nekā 400 miljoniem euro).

| (272) | Ņemot vērā šīs pārmaiņas, Komisija secina, ka no 2001. gada Tieliikelaitos veic saimniecisku darbību, piedāvājot ceļu pakalpojumus par samaksu, un tādējādi tas ir uzņēmums EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Kopējās tirgus attīstības dēļ pasākums, kurš tā ieviešanas brīdī nebija valsts atbalsts, ir kļuvis par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(272)

Ņemot vērā šīs pārmaiņas, Komisija secina, ka no 2001. gada Tieliikelaitos veic saimniecisku darbību, piedāvājot ceļu pakalpojumus par samaksu, un tādējādi tas ir uzņēmums EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Kopējās tirgus attīstības dēļ pasākums, kurš tā ieviešanas brīdī nebija valsts atbalsts, ir kļuvis par valsts atbalstu.

| (273) | Dalībvalsts nav ieviesusi izmaiņas. Visu laiku, kamēr uz Tieliikelaitos attiecās Likuma par ienākumu nodokli 49. iedaļas 1. panta 4. punkts (līdz 2005. gada 1. janvārim), tas negrozītā veidā tika veidā piemērots no 1993. gada, kad Likums par ienākumu nodokli stājās spēkā. |
| --- | --- |

(273)

Dalībvalsts nav ieviesusi izmaiņas. Visu laiku, kamēr uz Tieliikelaitos attiecās Likuma par ienākumu nodokli 49. iedaļas 1. panta 4. punkts (līdz 2005. gada 1. janvārim), tas negrozītā veidā tika veidā piemērots no 1993. gada, kad Likums par ienākumu nodokli stājās spēkā.

6.3.7.   Bankrota tiesību aktu nepiemērojamība

| (274) | Komisija uzskata, ka bankrota tiesību aktu nepiemērojamība piešķir Tieliikelaitos priekšrocības. |
| --- | --- |

(274)

Komisija uzskata, ka bankrota tiesību aktu nepiemērojamība piešķir Tieliikelaitos priekšrocības.

| (275) | Komisija atsaucas uz savu paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (56), kura 2.1.3. punktā ir noteikts: “Komisija uzskata, ka atbalsts garantijas veidā nozīmē arī labvēlīgākus finansējuma noteikumus, ko iegūst uzņēmumi, kuru juridiskā forma izslēdz bankrotu vai citas maksātnespējas procedūras vai nodrošina noteiktu valsts garantiju vai zaudējumu segšanu no valsts līdzekļiem” (57). |
| --- | --- |

(275)

Komisija atsaucas uz savu paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (56), kura 2.1.3. punktā ir noteikts: “Komisija uzskata, ka atbalsts garantijas veidā nozīmē arī labvēlīgākus finansējuma noteikumus, ko iegūst uzņēmumi, kuru juridiskā forma izslēdz bankrotu vai citas maksātnespējas procedūras vai nodrošina noteiktu valsts garantiju vai zaudējumu segšanu no valsts līdzekļiem” (57).

| (276) | Somijas iestādes atzīst, ka, tā kā Tieliikelaitos saskaņā ar Bankrota likumu nevar bankrotēt, tam teorētiski ir piešķirta priekšrocība, jo, samazinoties aizdevēja riskiem, varētu samazināties uzņēmuma izdevumi par finansējumu. Tomēr Tieliikelaitos pēc tā izveidošanas nav aizņēmies jaunus līdzekļus finanšu tirgū. Tādējādi Somijas iestādes uzskata, ka Tieliikelaitos nav bijis iespējams iegūt konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem konkurentiem tā iemesla dēļ, ka uz to neattiecas bankrota tiesību akti. |
| --- | --- |

(276)

Somijas iestādes atzīst, ka, tā kā Tieliikelaitos saskaņā ar Bankrota likumu nevar bankrotēt, tam teorētiski ir piešķirta priekšrocība, jo, samazinoties aizdevēja riskiem, varētu samazināties uzņēmuma izdevumi par finansējumu. Tomēr Tieliikelaitos pēc tā izveidošanas nav aizņēmies jaunus līdzekļus finanšu tirgū. Tādējādi Somijas iestādes uzskata, ka Tieliikelaitos nav bijis iespējams iegūt konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem konkurentiem tā iemesla dēļ, ka uz to neattiecas bankrota tiesību akti.

| (277) | Attiecībā uz ārējiem Tieliikelaitos aizņēmumiem nākotnē Komisija nepiekrīt, ka garantijas maksa par Tieliikelaitos aizdevumiem novērsīs atbalsta esību, jo nav iespējams noteikt neierobežotas garantijas tirgus cenu vienkārši tāpēc, ka neviens tirgus dalībnieks šādu garantiju nesniegtu. |
| --- | --- |

(277)

Attiecībā uz ārējiem Tieliikelaitos aizņēmumiem nākotnē Komisija nepiekrīt, ka garantijas maksa par Tieliikelaitos aizdevumiem novērsīs atbalsta esību, jo nav iespējams noteikt neierobežotas garantijas tirgus cenu vienkārši tāpēc, ka neviens tirgus dalībnieks šādu garantiju nesniegtu.

| (278) | Turklāt Tieliikelaitos bieži pasūta pakalpojumus un materiālus no ārējiem piegādātājiem, kas veido Tieliikelaitos parādu šiem ārējiem uzņēmumiem. Tā kā uz Tieliikelaitos neattiecas bankrota tiesību akti, Komisija uzskata, ka nav izslēgts, ka Tieliikelaitos saņem priekšrocību no izdevīgākiem maksājuma nosacījumiem, nekā tas būtu iespējams citā situācijā. Tā kā valsts uzņemas atbildību par Tieliikelaitos iespējamo saistību nepildīšanu attiecībā uz tā piegādātājiem, par šo garantiju neprasot atlīdzību, pasākums tiek “finansēts no valsts līdzekļiem”. |
| --- | --- |

(278)

Turklāt Tieliikelaitos bieži pasūta pakalpojumus un materiālus no ārējiem piegādātājiem, kas veido Tieliikelaitos parādu šiem ārējiem uzņēmumiem. Tā kā uz Tieliikelaitos neattiecas bankrota tiesību akti, Komisija uzskata, ka nav izslēgts, ka Tieliikelaitos saņem priekšrocību no izdevīgākiem maksājuma nosacījumiem, nekā tas būtu iespējams citā situācijā. Tā kā valsts uzņemas atbildību par Tieliikelaitos iespējamo saistību nepildīšanu attiecībā uz tā piegādātājiem, par šo garantiju neprasot atlīdzību, pasākums tiek “finansēts no valsts līdzekļiem”.

| (279) | Komisija tomēr ir vienisprātis ar Somijas iestādēm, ka šis pasākums ir jāuzskata par pastāvošu atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunktu, “jo ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts”. Patiešām, attiecīgajam saimnieciskajam subjektam (58) nekad nav tikuši piemēroti bankrota tiesību akti, arī ne pirms ceļu pakalpojumu liberalizācijas Somijā. Iepriekš 267. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos aprakstīto iemeslu dēļ pasākums nebija uzskatāms par valsts atbalstu tā ieviešanas brīdī, bet tas ir kļuvis par valsts atbalstu kopējā tirgus attīstības dēļ. |
| --- | --- |

(279)

Komisija tomēr ir vienisprātis ar Somijas iestādēm, ka šis pasākums ir jāuzskata par pastāvošu atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunktu, “jo ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts”. Patiešām, attiecīgajam saimnieciskajam subjektam (58) nekad nav tikuši piemēroti bankrota tiesību akti, arī ne pirms ceļu pakalpojumu liberalizācijas Somijā. Iepriekš 267. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos aprakstīto iemeslu dēļ pasākums nebija uzskatāms par valsts atbalstu tā ieviešanas brīdī, bet tas ir kļuvis par valsts atbalstu kopējā tirgus attīstības dēļ.

6.3.8.   Īpaša pieeja attiecībā uz uzņēmuma ienākumu nodokli

| (280) | Komisija uzskata, ka pastāvīgs faktisks atbrīvojums no uzņēmuma ienākumu nodokļa sniedz Tieliikelaitos priekšrocību (59). |
| --- | --- |

(280)

Komisija uzskata, ka pastāvīgs faktisks atbrīvojums no uzņēmuma ienākumu nodokļa sniedz Tieliikelaitos priekšrocību (59).

| (281) | Komisija uzskata, ka šāds atbrīvojums no uzņēmuma ienākumu nodokļa ir uzskatāms par valsts atbalstu. To neattaisno nodokļu sistēmas veids un ekonomika. |
| --- | --- |

(281)

Komisija uzskata, ka šāds atbrīvojums no uzņēmuma ienākumu nodokļa ir uzskatāms par valsts atbalstu. To neattaisno nodokļu sistēmas veids un ekonomika.

| (282) | Attiecībā uz valsts atbalsta elementa esību Somijas iestādes iebilst, ka, lai gan Tieliikelaitos valstij nemaksā uzņēmuma ienākumu nodokli par saviem ienākumiem, tas ir ņemts vērā, pieņemot ikgadējo lēmumu par Tieliikelaitos peļņas daļas nodošanu valstij, t. i., peļņas daļa, ko uzņēmums atdod valstij, līdzinās summai, ko konkurējošie uzņēmumi maksā kā uzņēmuma ienākumu nodokli un dividendes. |
| --- | --- |

(282)

Attiecībā uz valsts atbalsta elementa esību Somijas iestādes iebilst, ka, lai gan Tieliikelaitos valstij nemaksā uzņēmuma ienākumu nodokli par saviem ienākumiem, tas ir ņemts vērā, pieņemot ikgadējo lēmumu par Tieliikelaitos peļņas daļas nodošanu valstij, t. i., peļņas daļa, ko uzņēmums atdod valstij, līdzinās summai, ko konkurējošie uzņēmumi maksā kā uzņēmuma ienākumu nodokli un dividendes.

| (283) | Komisija uzskata, ka šis Somijas iestāžu arguments jauc valsts kā nodokļu iestādes lomu un valsts kā uzņēmumu īpašnieka lomu. Komisija uzskata, ka valsts atbalsta kontroles mērķu dēļ saskaņā ar judikatūru ir skaidri jānošķir šīs divas lomas (60). No vienas puses, Komisijai ir jāpārbauda, vai valsts kā nodokļu iestāde ir vienādi izturējusies pret visiem uzņēmumiem, un, no otras puses, vai valsts kā uzņēmumu īpašniece rīkojās kā privāts investors, piemēram, lemjot par dividenžu maksājumiem. |
| --- | --- |

(283)

Komisija uzskata, ka šis Somijas iestāžu arguments jauc valsts kā nodokļu iestādes lomu un valsts kā uzņēmumu īpašnieka lomu. Komisija uzskata, ka valsts atbalsta kontroles mērķu dēļ saskaņā ar judikatūru ir skaidri jānošķir šīs divas lomas (60). No vienas puses, Komisijai ir jāpārbauda, vai valsts kā nodokļu iestāde ir vienādi izturējusies pret visiem uzņēmumiem, un, no otras puses, vai valsts kā uzņēmumu īpašniece rīkojās kā privāts investors, piemēram, lemjot par dividenžu maksājumiem.

| (284) | Tādējādi Komisija uzskata, ka, lai pārbaudītu, vai Tieliikelaitos negūst labumu no izdevīgākiem uzņēmējdarbības nosacījumiem nekā tā konkurenti, uzņēmumam jāpiemēro parastie nodokļu noteikumi. |
| --- | --- |

(284)

Tādējādi Komisija uzskata, ka, lai pārbaudītu, vai Tieliikelaitos negūst labumu no izdevīgākiem uzņēmējdarbības nosacījumiem nekā tā konkurenti, uzņēmumam jāpiemēro parastie nodokļu noteikumi.

| (285) | Komisija norāda, ka atbrīvojums no uzņēmuma ienākumu nodokļa ir jāuzskata par pastāvošu atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunktu, “jo ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts”. Patiešām, attiecīgajam saimnieciskajam subjektam nekad nav tikuši piemēroti parastie uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumi. Iepriekš 267. apsvērumos un turpmākajos apsvērumos aprakstīto iemeslu dēļ pasākums nebija uzskatāms par valsts atbalstu tā ieviešanas brīdī, bet tas ir kļuvis par valsts atbalstu kopējā tirgus attīstības dēļ. |
| --- | --- |

(285)

Komisija norāda, ka atbrīvojums no uzņēmuma ienākumu nodokļa ir jāuzskata par pastāvošu atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunktu, “jo ir iespējams konstatēt, ka tā ieviešanas laikā tas nav bijis atbalsts”. Patiešām, attiecīgajam saimnieciskajam subjektam nekad nav tikuši piemēroti parastie uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumi. Iepriekš 267. apsvērumos un turpmākajos apsvērumos aprakstīto iemeslu dēļ pasākums nebija uzskatāms par valsts atbalstu tā ieviešanas brīdī, bet tas ir kļuvis par valsts atbalstu kopējā tirgus attīstības dēļ.

6.4.   Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (286) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru, “ja uzņēmums darbojas nozarē, kurā konkurē ražotāji no vairākām dalībvalstīm, jebkāds atbalsts, ko tas saņem no valsts iestādēm, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un vājināt konkurenci, jo tā stāvoklis tirgū citu dalībvalstu konkurentiem neļauj paaugstināt savas tirgus daļas un samazina to iespējas palielināt eksportu uz šo dalībvalsti” (61). |
| --- | --- |

(286)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru, “ja uzņēmums darbojas nozarē, kurā konkurē ražotāji no vairākām dalībvalstīm, jebkāds atbalsts, ko tas saņem no valsts iestādēm, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un vājināt konkurenci, jo tā stāvoklis tirgū citu dalībvalstu konkurentiem neļauj paaugstināt savas tirgus daļas un samazina to iespējas palielināt eksportu uz šo dalībvalsti” (61).

| (287) | Šajā gadījumā Komisija konstatē, ka ceļu infrastruktūras uzturēšanas tirgus atvēršana dažādās dalībvalstīs ir bijusi pietiekama, lai ļautu attīstīties starptautiskām uzņēmumu grupām, kas darbojas vairāk kā vienā dalībvalstī. Pats Tieliikelaitos 2004. gadā ir izveidojis filiāli Igaunijā, tādējādi izvēršot savu darbību ārpus Somijas. Bez tam pašlaik Tieliikelaitos ir iesaistīts kopuzņēmumā Zviedrijā. Tādējādi ir skaidrs, ka Tieliikelaitos“darbojas nozarē, kurā konkurē ražotāji no vairākām dalībvalstīm”. Tādējādi jāatzīst, ka selektīvas priekšrocības piešķiršana Tieliikelaitos no valsts līdzekļiem ir valsts atbalsts, kas ir principā aizliegts saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(287)

Šajā gadījumā Komisija konstatē, ka ceļu infrastruktūras uzturēšanas tirgus atvēršana dažādās dalībvalstīs ir bijusi pietiekama, lai ļautu attīstīties starptautiskām uzņēmumu grupām, kas darbojas vairāk kā vienā dalībvalstī. Pats Tieliikelaitos 2004. gadā ir izveidojis filiāli Igaunijā, tādējādi izvēršot savu darbību ārpus Somijas. Bez tam pašlaik Tieliikelaitos ir iesaistīts kopuzņēmumā Zviedrijā. Tādējādi ir skaidrs, ka Tieliikelaitos“darbojas nozarē, kurā konkurē ražotāji no vairākām dalībvalstīm”. Tādējādi jāatzīst, ka selektīvas priekšrocības piešķiršana Tieliikelaitos no valsts līdzekļiem ir valsts atbalsts, kas ir principā aizliegts saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu.

6.5.   Secinājums par valsts atbalsta esību

| (288) | Tādējādi Komisija secina, ka pasākumi “sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par prāmju pakalpojumiem” un “darbinieku pārcelšana uz valsts pārvaldes nodaļām” nav uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu, jo tie nepiešķir Tieliikelaitos ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(288)

Tādējādi Komisija secina, ka pasākumi “sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par prāmju pakalpojumiem” un “darbinieku pārcelšana uz valsts pārvaldes nodaļām” nav uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu, jo tie nepiešķir Tieliikelaitos ekonomiskas priekšrocības.

| (289) | Savukārt iepriekš aprakstītie pasākumi “preferenciāla valsts aizdevuma piešķiršana”, “sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par ceļu pakalpojumiem”, “īpašo pakalpojumu projektu finansēšana”, “personāla regulēšanas pasākumi”, “bankrota tiesību aktu nepiemērojamība”, “parasto uzņēmuma nodokļu tiesību aktu nepiemērojamība” un “nodokļu pasākums attiecībā uz Tieliikelaitos veikto zemes iegādi” ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas ir principā aizliegts saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu. Iespējams, ka atbalsts ir bijis arī attiecībā uz zemes un grants ieguves vietām. |
| --- | --- |

(289)

Savukārt iepriekš aprakstītie pasākumi “preferenciāla valsts aizdevuma piešķiršana”, “sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par ceļu pakalpojumiem”, “īpašo pakalpojumu projektu finansēšana”, “personāla regulēšanas pasākumi”, “bankrota tiesību aktu nepiemērojamība”, “parasto uzņēmuma nodokļu tiesību aktu nepiemērojamība” un “nodokļu pasākums attiecībā uz Tieliikelaitos veikto zemes iegādi” ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas ir principā aizliegts saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu. Iespējams, ka atbalsts ir bijis arī attiecībā uz zemes un grants ieguves vietām.

7.   ATBALSTA SADERĪBA AR KOPĒJO TIRGU

| (290) | To pašu iemeslu dēļ, kādēļ Komisija, pamatojoties uz Altmark lietas sprieduma kritērijiem, nevarēja atzīt, ka Tieliikelaitos labā veiktais pasākumu kopums nav atbalsts (sk. 6.1. iedaļu), tā nevar tos pasākumus, kas satur valsts atbalsta elementus, atzīt par saderīgiem ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu. Saskaņā ar Kopienas nostādnēm valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (62) Komisija nevar, pamatojoties uz Līguma 86. panta 2. punktu, atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu tādu atbalstu, kas nav nepārprotami nepieciešams konkrēto uzdevumu veikšanai un nav samērīgs. |
| --- | --- |

(290)

To pašu iemeslu dēļ, kādēļ Komisija, pamatojoties uz Altmark lietas sprieduma kritērijiem, nevarēja atzīt, ka Tieliikelaitos labā veiktais pasākumu kopums nav atbalsts (sk. 6.1. iedaļu), tā nevar tos pasākumus, kas satur valsts atbalsta elementus, atzīt par saderīgiem ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu. Saskaņā ar Kopienas nostādnēm valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (62) Komisija nevar, pamatojoties uz Līguma 86. panta 2. punktu, atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu tādu atbalstu, kas nav nepārprotami nepieciešams konkrēto uzdevumu veikšanai un nav samērīgs.

| (291) | Tā kā nepastāv cits konkrēts juridiskais pamats, lai pārbaudītu minēto atbalsta kopumu, Komisijai jānovērtē, vai Tieliikelaitos piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(291)

Tā kā nepastāv cits konkrēts juridiskais pamats, lai pārbaudītu minēto atbalsta kopumu, Komisijai jānovērtē, vai Tieliikelaitos piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu.

| (292) | Lai atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem kritērijiem:






  — | atbalstam jāveicina vai jāattīsta projekts, kas ir visas Kopienas interesēs, |
| --- | --- | --- |

(292)

Lai atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem kritērijiem:

—

atbalstam jāveicina vai jāattīsta projekts, kas ir visas Kopienas interesēs,

| — | atbalstam jābūt nepieciešamam šā rezultāta sasniegšanai, proti, tādam, bez kura attiecīgo mērķi nav iespējams sasniegt, turklāt atbalsta ilgumam, intensitātei un darbības jomai ir jābūt samērīgai ar iecerēto rezultātu, |
| --- | --- |

—

atbalstam jābūt nepieciešamam šā rezultāta sasniegšanai, proti, tādam, bez kura attiecīgo mērķi nav iespējams sasniegt, turklāt atbalsta ilgumam, intensitātei un darbības jomai ir jābūt samērīgai ar iecerēto rezultātu,

| — | pozitīvā ietekme, kas tieši attiecināma uz atbalsta pasākumu, jāsalīdzina ar atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, lai varētu secināt, vai atbalsts nelabvēlīgi neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, ka tas ir pretēji kopējām interesēm. |
| --- | --- |

—

pozitīvā ietekme, kas tieši attiecināma uz atbalsta pasākumu, jāsalīdzina ar atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, lai varētu secināt, vai atbalsts nelabvēlīgi neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, ka tas ir pretēji kopējām interesēm.

| (293) | Novērtējot attiecīgos pasākumus pēc šiem kritērijiem, Komisija sadalīja iepriekš minētos valsts atbalsta pasākumus divās grupās:






  — | pastāvošā atbalsta pasākumi (priekšrocības, ko rada bankrota tiesību aktu nepiemērojamība, parasto uzņēmuma nodokļu tiesību aktu nepiemērojamība un nodokļu pasākumi saistībā ar Tieliikelaitos iegādāto zemi), |
| --- | --- | --- |

(293)

Novērtējot attiecīgos pasākumus pēc šiem kritērijiem, Komisija sadalīja iepriekš minētos valsts atbalsta pasākumus divās grupās:

—

pastāvošā atbalsta pasākumi (priekšrocības, ko rada bankrota tiesību aktu nepiemērojamība, parasto uzņēmuma nodokļu tiesību aktu nepiemērojamība un nodokļu pasākumi saistībā ar Tieliikelaitos iegādāto zemi),

| — | jaunie atbalsta pasākumi, kas galvenokārt saistīti ar pārejas posmu (priekšrocības, ko rada valsts aizdevums, sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi ceļu nozarē, īpašo pakalpojumu projekti, personāla regulēšanas pasākumi un iespējamais atbalsts saistībā ar zemes un grants ieguves vietām). |
| --- | --- |

—

jaunie atbalsta pasākumi, kas galvenokārt saistīti ar pārejas posmu (priekšrocības, ko rada valsts aizdevums, sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi ceļu nozarē, īpašo pakalpojumu projekti, personāla regulēšanas pasākumi un iespējamais atbalsts saistībā ar zemes un grants ieguves vietām).

7.1.   Pastāvošā atbalsta pasākumu saderība

| (294) | Komisija norāda, ka īpašie uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumi un bankrota tiesību aktu nepiemērojamība ir pasākumi, kas saistīti ar Tieliikelaitos kā valsts uzņēmuma juridisko statusu. Tas pats attiecas uz nodokļu pasākumu saistībā ar Tieliikelaitos iegādāto zemi. |
| --- | --- |

(294)

Komisija norāda, ka īpašie uzņēmuma ienākumu nodokļa noteikumi un bankrota tiesību aktu nepiemērojamība ir pasākumi, kas saistīti ar Tieliikelaitos kā valsts uzņēmuma juridisko statusu. Tas pats attiecas uz nodokļu pasākumu saistībā ar Tieliikelaitos iegādāto zemi.

| (295) | Turklāt šie pasākumi nav saistīti ar Somijas tirgus atvēršanu ceļu būvniecības, projektēšanas un uzturēšanas nozarēs vai citu saimniecisko darbību attīstību. Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, pasākumus nevar atzīt par saderīgiem saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(295)

Turklāt šie pasākumi nav saistīti ar Somijas tirgus atvēršanu ceļu būvniecības, projektēšanas un uzturēšanas nozarēs vai citu saimniecisko darbību attīstību. Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, pasākumus nevar atzīt par saderīgiem saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (296) | Komisija uzskata, ka tā saucamais peļņas nodošanas mehānisms un garantijas maksas mehānisms negarantē, ka tiek pilnībā izslēgtas priekšrocības attiecībā uz bankrota tiesību aktu un uzņēmuma ienākumu nodokļa tiesību aktu nepiemērojamību (sk. 6.2. nodaļu). |
| --- | --- |

(296)

Komisija uzskata, ka tā saucamais peļņas nodošanas mehānisms un garantijas maksas mehānisms negarantē, ka tiek pilnībā izslēgtas priekšrocības attiecībā uz bankrota tiesību aktu un uzņēmuma ienākumu nodokļa tiesību aktu nepiemērojamību (sk. 6.2. nodaļu).

| (297) | Komisija arī norāda, ka pasākumi, kas saistīti ar neierobežotām valsts garantijām uzņēmumiem, kuri veic komercdarbību, nekad nav tikuši atzīti par saderīgiem ar EK līguma valsts atbalsta noteikumiem (63). |
| --- | --- |

(297)

Komisija arī norāda, ka pasākumi, kas saistīti ar neierobežotām valsts garantijām uzņēmumiem, kuri veic komercdarbību, nekad nav tikuši atzīti par saderīgiem ar EK līguma valsts atbalsta noteikumiem (63).

| (298) | Attiecīgi Komisija secina, ka turpmāka uzņēmuma ienākumu nodokļu noteikumu un bankrota tiesību aktu atvieglojumu piemērošana, nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(298)

Attiecīgi Komisija secina, ka turpmāka uzņēmuma ienākumu nodokļu noteikumu un bankrota tiesību aktu atvieglojumu piemērošana, nav saderīga ar kopējo tirgu.

| (299) | Šajā ziņā Komisija atbalsta Somijas valdības saistības līdz 2008. gada 1. martam pārveidot Tieliikelaitos par valdībai piederošu uzņēmumu ar ierobežotu atbildību. Komisija piekrīt šim termiņam, jo tas šķiet saprātīgs, lai veiktu šo procedūru, ņemot vērā tās sarežģītību no juridiskā viedokļa. |
| --- | --- |

(299)

Šajā ziņā Komisija atbalsta Somijas valdības saistības līdz 2008. gada 1. martam pārveidot Tieliikelaitos par valdībai piederošu uzņēmumu ar ierobežotu atbildību. Komisija piekrīt šim termiņam, jo tas šķiet saprātīgs, lai veiktu šo procedūru, ņemot vērā tās sarežģītību no juridiskā viedokļa.

| (300) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka nodokļu pasākuma pastāvošā atbalsta daļa attiecībā uz Tieliikelaitos iegādāto zemi 2004. gadā tika atcelta. |
| --- | --- |

(300)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka nodokļu pasākuma pastāvošā atbalsta daļa attiecībā uz Tieliikelaitos iegādāto zemi 2004. gadā tika atcelta.

7.2.   Jauno atbalsta pasākumu saderība

| (301) | Šī iedaļa attiecas uz atbalstu saistībā ar preferenciāla valsts aizdevuma piešķiršanu, īpašo pakalpojumu projektu finansēšanu, sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem un personāla regulēšanas pasākumu finansēšanu, kā arī uz iespējamo atbalstu attiecībā uz zemes un grants ieguves vietām. |
| --- | --- |

(301)

Šī iedaļa attiecas uz atbalstu saistībā ar preferenciāla valsts aizdevuma piešķiršanu, īpašo pakalpojumu projektu finansēšanu, sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem un personāla regulēšanas pasākumu finansēšanu, kā arī uz iespējamo atbalstu attiecībā uz zemes un grants ieguves vietām.

| (302) | Pirmām kārtām Komisija vēlas norādīt, ka no Somijas iestāžu iesniegtās informācijas nešķiet, ka minētais atbalsts, kas bija galvenokārt pārejas rakstura, būtu negatīvi ietekmējis konkurences struktūru tirgos, kuros darbojas Tieliikelaitos. Somijas iestādēm iesniegtā informācija, kas aprakstīta iepriekš 5.10. iedaļā, rāda, ka konkurence konkrētajā darbības jomā pārejas posmā ir ievērojami palielinājusies un Tieliikelaitos tagad ir pakļauts ievērojamam konkurences spiedienam. Sūdzības iesniedzēju minētie pierādījumi šo secinājumu neietekmē. |
| --- | --- |

(302)

Pirmām kārtām Komisija vēlas norādīt, ka no Somijas iestāžu iesniegtās informācijas nešķiet, ka minētais atbalsts, kas bija galvenokārt pārejas rakstura, būtu negatīvi ietekmējis konkurences struktūru tirgos, kuros darbojas Tieliikelaitos. Somijas iestādēm iesniegtā informācija, kas aprakstīta iepriekš 5.10. iedaļā, rāda, ka konkurence konkrētajā darbības jomā pārejas posmā ir ievērojami palielinājusies un Tieliikelaitos tagad ir pakļauts ievērojamam konkurences spiedienam. Sūdzības iesniedzēju minētie pierādījumi šo secinājumu neietekmē.

| (303) | Attiecībā uz apgalvojumu par augsto Tieliikelaitos tirgus daļu regulāras ceļu uzturēšanas jomā (sk. iepriekš 5.10. iedaļu) Komisija uzskata, ka, apskatot sūdzības iesniedzēju minēto apjomu tā atbilstošajā ekonomiskajā kontekstā, nevar apgalvot, ka konkurence konkrētajā tirgū nedarbotos pienācīgi. Īpaši to var pierādīt, ja ņem vērā iesniegto lielo piedāvājumu skaitu, klientu skaita pieaugumu un 2006. gadā rīkoto konkursu rezultātus (64). |
| --- | --- |

(303)

Attiecībā uz apgalvojumu par augsto Tieliikelaitos tirgus daļu regulāras ceļu uzturēšanas jomā (sk. iepriekš 5.10. iedaļu) Komisija uzskata, ka, apskatot sūdzības iesniedzēju minēto apjomu tā atbilstošajā ekonomiskajā kontekstā, nevar apgalvot, ka konkurence konkrētajā tirgū nedarbotos pienācīgi. Īpaši to var pierādīt, ja ņem vērā iesniegto lielo piedāvājumu skaitu, klientu skaita pieaugumu un 2006. gadā rīkoto konkursu rezultātus (64).

| (304) | Komisija šajā saistībā norāda, ka, kā apgalvo paši sūdzības iesniedzēji, jau pārejas posmā no 2001.–2004. gadā Somijas infrastruktūras tirgū aktīvi darbojās ārzemju uzņēmēji, tai skaitā Zviedrijas uzņēmumu Skanska AB un NCC AB Somijas filiāles. Bez tam ārzemju uzņēmumi ir piedalījušies konkursā par 630 miljonu euro līgumu automaģistrāles būvniecībai no Muurla uz Lohja. Konkursā par Somijas uzturēšanas līgumiem ir piedalījušies arī Igaunijas darbuzņēmēji (65). |
| --- | --- |

(304)

Komisija šajā saistībā norāda, ka, kā apgalvo paši sūdzības iesniedzēji, jau pārejas posmā no 2001.–2004. gadā Somijas infrastruktūras tirgū aktīvi darbojās ārzemju uzņēmēji, tai skaitā Zviedrijas uzņēmumu Skanska AB un NCC AB Somijas filiāles. Bez tam ārzemju uzņēmumi ir piedalījušies konkursā par 630 miljonu euro līgumu automaģistrāles būvniecībai no Muurla uz Lohja. Konkursā par Somijas uzturēšanas līgumiem ir piedalījušies arī Igaunijas darbuzņēmēji (65).

| (305) | No ceļu uzturēšanas pakalpojumu cenu attīstības (sk. 5.10. iedaļu) labumu ir guvuši gan Somijas nodokļu maksātāji, gan tās ekonomika kopumā. Par to pārliecinošus pierādījumus ir iesniegušas Somijas iestādes, un sūdzības iesniedzēji to neapstrīd. |
| --- | --- |

(305)

No ceļu uzturēšanas pakalpojumu cenu attīstības (sk. 5.10. iedaļu) labumu ir guvuši gan Somijas nodokļu maksātāji, gan tās ekonomika kopumā. Par to pārliecinošus pierādījumus ir iesniegušas Somijas iestādes, un sūdzības iesniedzēji to neapstrīd.

| (306) | Tādējādi Komisija secina, ka nešķiet, ka atbalsta pasākumi pārejas posmā būtu ietekmējuši konkurenci un tirdzniecību pretēji kopējām interesēm. Tas ir jāņem vērā, vērtējot atbalsta nepieciešamību un samērīgumu vispārīgajā atbalsta samēra pārbaudē, kas paredzēta 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(306)

Tādējādi Komisija secina, ka nešķiet, ka atbalsta pasākumi pārejas posmā būtu ietekmējuši konkurenci un tirdzniecību pretēji kopējām interesēm. Tas ir jāņem vērā, vērtējot atbalsta nepieciešamību un samērīgumu vispārīgajā atbalsta samēra pārbaudē, kas paredzēta 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

7.2.1.   Projekts visas Kopienas interesēs

| (307) | Somijas iestāžu minētās kopējās intereses ir efektīva Somijas ceļu pakalpojumu tirgus valsts segmenta atvēršana konkurencei un Ceļu pakalpojumu aģentūras “ceļu būvniecības” daļas (Tieliikelaitos priekšgājēja) ražošanas potenciāla saglabāšana, ļaujot tam izveidoties par konkurējošu uzņēmumu, tomēr vismaz pārejas posmā izvairoties no esošo darbinieku atlaišanas. |
| --- | --- |

(307)

Somijas iestāžu minētās kopējās intereses ir efektīva Somijas ceļu pakalpojumu tirgus valsts segmenta atvēršana konkurencei un Ceļu pakalpojumu aģentūras “ceļu būvniecības” daļas (Tieliikelaitos priekšgājēja) ražošanas potenciāla saglabāšana, ļaujot tam izveidoties par konkurējošu uzņēmumu, tomēr vismaz pārejas posmā izvairoties no esošo darbinieku atlaišanas.

| (308) | Komisija uzskata, ka šāds projekts tiešām var kalpot Kopienas kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(308)

Komisija uzskata, ka šāds projekts tiešām var kalpot Kopienas kopējām interesēm.

| (309) | Kā pareizi norāda Somijas iestādes, slēgto valsts tirgu atvēršana konkurencei Eiropas līmenī ir pozitīvs attīstības mērķis un nozīmīgs Kopienas politikas mērķis (66). |
| --- | --- |

(309)

Kā pareizi norāda Somijas iestādes, slēgto valsts tirgu atvēršana konkurencei Eiropas līmenī ir pozitīvs attīstības mērķis un nozīmīgs Kopienas politikas mērķis (66).

| (310) | Komisija uzskata, ka ceļu pakalpojumu tirgus liberalizācija un Tieliikelaitos ražošanas funkciju saglabāšana ir nedalāmi saistītas. Pirmkārt, tā norāda, ka liberalizācijas tiesību aktu pieņemšana bija tieši saistīta ar tādu noteikumu pieņemšanu, kas garantē, ka Tieliikelaitos nevar atlaist darbiniekus, lai gan tajā laikā uzņēmumam bija nopietnas problēmas ar pārāk lielu darbinieku skaitu. Otrkārt, kā to pierāda tirgus attīstība, Tieliikelaitos bija plašas iespējas ieņemt nozīmīgu lomu konkurences tirgū un piedāvāt ceļu pakalpojumus, kas gan cenas, gan kvalitātes ziņā atbilstu dažādu klientu pieprasījumam. |
| --- | --- |

(310)

Komisija uzskata, ka ceļu pakalpojumu tirgus liberalizācija un Tieliikelaitos ražošanas funkciju saglabāšana ir nedalāmi saistītas. Pirmkārt, tā norāda, ka liberalizācijas tiesību aktu pieņemšana bija tieši saistīta ar tādu noteikumu pieņemšanu, kas garantē, ka Tieliikelaitos nevar atlaist darbiniekus, lai gan tajā laikā uzņēmumam bija nopietnas problēmas ar pārāk lielu darbinieku skaitu. Otrkārt, kā to pierāda tirgus attīstība, Tieliikelaitos bija plašas iespējas ieņemt nozīmīgu lomu konkurences tirgū un piedāvāt ceļu pakalpojumus, kas gan cenas, gan kvalitātes ziņā atbilstu dažādu klientu pieprasījumam.

| (311) | Izskatītais valsts atbalsta kopums, kura rezultātā Tieliikelaitos atbrīvojas no lieko darbinieku izmaksām, kas tam bija jāsedz saskaņā ar uzliktajiem pienākumiem no laika, kad šie pakalpojumi bija valsts pārvaldes sistēmā (iekšējie pakalpojumi), ļautu uzņēmumam brīvi darboties liberalizētā tirgū un veikt nepieciešamās izmaiņas atbilstoši tirgus un tehnoloģiju attīstībai, kas ietekmē uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(311)

Izskatītais valsts atbalsta kopums, kura rezultātā Tieliikelaitos atbrīvojas no lieko darbinieku izmaksām, kas tam bija jāsedz saskaņā ar uzliktajiem pienākumiem no laika, kad šie pakalpojumi bija valsts pārvaldes sistēmā (iekšējie pakalpojumi), ļautu uzņēmumam brīvi darboties liberalizētā tirgū un veikt nepieciešamās izmaiņas atbilstoši tirgus un tehnoloģiju attīstībai, kas ietekmē uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (312) | Komisija tālāk norāda, ka sūdzības iesniedzēji pēc būtības neapstrīd Somijas iestāžu argumentu, ka tirgus atvēršana konkurencei ir Kopienas kopējās interesēs. Tāpat viņi neapstrīd, ka tirgus atvēršana nebija saistīta ar Tieliikelaitos darbinieku saglabāšanu. Sūdzības iesniedzēju galvenais apgalvojums ir tas, ka vēlamos rezultātus varēja sasniegt arī bez atbalsta. |
| --- | --- |

(312)

Komisija tālāk norāda, ka sūdzības iesniedzēji pēc būtības neapstrīd Somijas iestāžu argumentu, ka tirgus atvēršana konkurencei ir Kopienas kopējās interesēs. Tāpat viņi neapstrīd, ka tirgus atvēršana nebija saistīta ar Tieliikelaitos darbinieku saglabāšanu. Sūdzības iesniedzēju galvenais apgalvojums ir tas, ka vēlamos rezultātus varēja sasniegt arī bez atbalsta.

7.2.2.   Atbalsta pasākumu nepieciešamība un samērīgums, neietekmējot konkurenci un tirdzniecību pretēji kopējām interesēm

| (313) | Lai novērtētu, vai konkrētie atbalsta pasākumi ir nepieciešami un samērīgi ar iepriekš aprakstīto kopējo interešu mērķi, pasākumi vispirms jāizdala. |
| --- | --- |

(313)

Lai novērtētu, vai konkrētie atbalsta pasākumi ir nepieciešami un samērīgi ar iepriekš aprakstīto kopējo interešu mērķi, pasākumi vispirms jāizdala.

7.2.2.1.   Zemes un grants ieguves vietas

| (314) | Kā minēts šā lēmuma 6.3.2. iedaļā, Somijas valdība, iespējams, uzņēmumam Tieliikelaitos bija piešķīrusi valsts atbalstu saistībā ar zemes un grants ieguves vietām. |
| --- | --- |

(314)

Kā minēts šā lēmuma 6.3.2. iedaļā, Somijas valdība, iespējams, uzņēmumam Tieliikelaitos bija piešķīrusi valsts atbalstu saistībā ar zemes un grants ieguves vietām.

| (315) | Komisija atzīst, ka, ja Somijas iestādes gribēja radīt konkurenci ceļu un prāmju pakalpojumu jomā, tām bija jāpārveido Tieliikelaitos par atsevišķu uzņēmumu un jānodrošina tas ar nepieciešamajiem pamatlīdzekļiem, lai veiktu tā uzdevumus, vai ar kapitālu, lai iegādātos šos pamatlīdzekļus. Tāpēc šajā gadījumā, ņemot vērā Somijas iestāžu uzsākto procesu atvērt ceļu pakalpojumus konkurencei, iespējamo valsts atbalstu saistībā ar zemes un grants ieguves vietām var uzskatīt par samērīgu pasākumu. |
| --- | --- |

(315)

Komisija atzīst, ka, ja Somijas iestādes gribēja radīt konkurenci ceļu un prāmju pakalpojumu jomā, tām bija jāpārveido Tieliikelaitos par atsevišķu uzņēmumu un jānodrošina tas ar nepieciešamajiem pamatlīdzekļiem, lai veiktu tā uzdevumus, vai ar kapitālu, lai iegādātos šos pamatlīdzekļus. Tāpēc šajā gadījumā, ņemot vērā Somijas iestāžu uzsākto procesu atvērt ceļu pakalpojumus konkurencei, iespējamo valsts atbalstu saistībā ar zemes un grants ieguves vietām var uzskatīt par samērīgu pasākumu.

| (316) | Komisija secina, ka, ja saistībā ar zemes un grants ieguves vietām ir bijis piešķirts valsts atbalsts, šis atbalsts ir nepieciešams un samērīgs. |
| --- | --- |

(316)

Komisija secina, ka, ja saistībā ar zemes un grants ieguves vietām ir bijis piešķirts valsts atbalsts, šis atbalsts ir nepieciešams un samērīgs.

7.2.2.2.   Personāla regulēšanas pasākumi

| (317) | Dažādie iepriekš 5.5. iedaļā aprakstītie personāla regulēšanas pasākumi sniedza Tieliikelaitos darbiniekiem iespējas atstāt uzņēmumu. Šie pasākumi bija objektīvi nepieciešami mērķa sasniegšanai, ņemot vērā Tieliikelaitos pārāk lielo darbinieku skaitu, ko sūdzības iesniedzēji neapstrīdēja. Tie bija arī acīmredzami samērīgi, jo valsts finansēja tikai 50 % no attiecīgajiem izdevumiem (20,1 miljonu euro finansēja valsts un 20 miljonus euro – uzņēmums). Tā kā pasākumu ietekme galvenokārt bija atkarīga no tā, vai attiecīgais personāls izmantos iespēju atstāt uzņēmumu, tie nebija pietiekami, lai kompensētu ievērojamos Tieliikelaitos izdevumus, kas saistīti ar pārāk lielo darbinieku skaitu. |
| --- | --- |

(317)

Dažādie iepriekš 5.5. iedaļā aprakstītie personāla regulēšanas pasākumi sniedza Tieliikelaitos darbiniekiem iespējas atstāt uzņēmumu. Šie pasākumi bija objektīvi nepieciešami mērķa sasniegšanai, ņemot vērā Tieliikelaitos pārāk lielo darbinieku skaitu, ko sūdzības iesniedzēji neapstrīdēja. Tie bija arī acīmredzami samērīgi, jo valsts finansēja tikai 50 % no attiecīgajiem izdevumiem (20,1 miljonu euro finansēja valsts un 20 miljonus euro – uzņēmums). Tā kā pasākumu ietekme galvenokārt bija atkarīga no tā, vai attiecīgais personāls izmantos iespēju atstāt uzņēmumu, tie nebija pietiekami, lai kompensētu ievērojamos Tieliikelaitos izdevumus, kas saistīti ar pārāk lielo darbinieku skaitu.

7.2.2.3.   Īpašo pakalpojumu projektu finansēšana

| (318) | Kā minēts iepriekš, īpašo pakalpojumu projektos tika nodarbināta daļa no Tieliikelaitos liekajiem darbiniekiem. Ja šie projekti nebūtu ieviesti, ir skaidrs, ka, tā kā personāla regulēšanas pasākumi tikai daļēji varēja atrisināt pārāk lielā darbinieku skaita problēmu, Tieliikelaitos būtu uz laiku turējis pārējos liekos darbiniekus bez darba vai arī iesaistījis tos ceļu uzturēšanas līgumu darbos. Šīs abas iespējas būtu kavējušas sasniegt pasākuma kopējo interešu mērķi. Paturēt darbiniekus bez darba nozīmētu pirms liberalizācijas uzkrātā cilvēku kapitāla īpašo prasmju un zināšanu izšķērdēšanu. Darbinieku piesaistīšana uzturēšanas līgumiem būtu aizkavējusi Tieliikelaitos progresīvi pieskaņot savu darba stilu, lai piedāvātu atbilstošos ceļu pakalpojumus par efektīvām izmaksām. Tādējādi Komisija uzskata, ka īpašo pakalpojumu projektu finansēšana no valsts atbalsta var atbilst kopējo interešu mērķa nepieciešamības kritērijam. |
| --- | --- |

(318)

Kā minēts iepriekš, īpašo pakalpojumu projektos tika nodarbināta daļa no Tieliikelaitos liekajiem darbiniekiem. Ja šie projekti nebūtu ieviesti, ir skaidrs, ka, tā kā personāla regulēšanas pasākumi tikai daļēji varēja atrisināt pārāk lielā darbinieku skaita problēmu, Tieliikelaitos būtu uz laiku turējis pārējos liekos darbiniekus bez darba vai arī iesaistījis tos ceļu uzturēšanas līgumu darbos. Šīs abas iespējas būtu kavējušas sasniegt pasākuma kopējo interešu mērķi. Paturēt darbiniekus bez darba nozīmētu pirms liberalizācijas uzkrātā cilvēku kapitāla īpašo prasmju un zināšanu izšķērdēšanu. Darbinieku piesaistīšana uzturēšanas līgumiem būtu aizkavējusi Tieliikelaitos progresīvi pieskaņot savu darba stilu, lai piedāvātu atbilstošos ceļu pakalpojumus par efektīvām izmaksām. Tādējādi Komisija uzskata, ka īpašo pakalpojumu projektu finansēšana no valsts atbalsta var atbilst kopējo interešu mērķa nepieciešamības kritērijam.

| (319) | Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija norāda, ka par darbu, kas tika veikts īpašo pakalpojumu projektos, netika izmaksāta pārmērīga kompensācija. Somijas iestādes par to iesniedza pārliecinošus pierādījumus (sk. iepriekš 5.5. iedaļā). |
| --- | --- |

(319)

Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija norāda, ka par darbu, kas tika veikts īpašo pakalpojumu projektos, netika izmaksāta pārmērīga kompensācija. Somijas iestādes par to iesniedza pārliecinošus pierādījumus (sk. iepriekš 5.5. iedaļā).

7.2.2.4.   Sarunu procedūras rezultātā noslēgtie līgumi par ceļu pakalpojumiem

| (320) | Saprotams, ka īpašo pakalpojumu projektu ietvaros veicamo darbu apjoms bija ierobežots atkarībā no valsts reālās nepieciešamības pēc šādiem pakalpojumiem. No dažādiem Somijas iestāžu iesniegtajiem datiem Komisija secina, ka ar īpašo pakalpojumu projektiem tika segta tikai daļa no Tieliikelaitos izmaksām, kas saistītas ar pārāk lielo darbinieku skaitu. Kā minēts iepriekš 5.3. nodaļā, arī ņemot vērā personāla regulēšanas pasākumus un īpašo pakalpojumu projektus, pārejas posmā Tieliikelaitos tomēr bija vidēji par 100 darbiniekiem vairāk nekā nepieciešams. |
| --- | --- |

(320)

Saprotams, ka īpašo pakalpojumu projektu ietvaros veicamo darbu apjoms bija ierobežots atkarībā no valsts reālās nepieciešamības pēc šādiem pakalpojumiem. No dažādiem Somijas iestāžu iesniegtajiem datiem Komisija secina, ka ar īpašo pakalpojumu projektiem tika segta tikai daļa no Tieliikelaitos izmaksām, kas saistītas ar pārāk lielo darbinieku skaitu. Kā minēts iepriekš 5.3. nodaļā, arī ņemot vērā personāla regulēšanas pasākumus un īpašo pakalpojumu projektus, pārejas posmā Tieliikelaitos tomēr bija vidēji par 100 darbiniekiem vairāk nekā nepieciešams.

| (321) | To pašu iepriekš minēto iemeslu dēļ saistībā ar īpašo pakalpojumu projektiem uzņēmumam Tieliikelaitos uzturēt liekos darbiniekus bez darba nebūtu bijis kopējās interesēs. Lai Tieliikelaitos pielāgotos konkurences tirgum, uzņēmumam bija svarīgi atturēties no lieko darbinieku izmaksu ierēķināšanas līgumos, attiecībā uz kuriem tas piedalījās atklātos konkursos. Tāpēc attiecīgo finanšu slogu kompensēja, izmantojot sarunu procedūras rezultātā noslēgtos līgumus. |
| --- | --- |

(321)

To pašu iepriekš minēto iemeslu dēļ saistībā ar īpašo pakalpojumu projektiem uzņēmumam Tieliikelaitos uzturēt liekos darbiniekus bez darba nebūtu bijis kopējās interesēs. Lai Tieliikelaitos pielāgotos konkurences tirgum, uzņēmumam bija svarīgi atturēties no lieko darbinieku izmaksu ierēķināšanas līgumos, attiecībā uz kuriem tas piedalījās atklātos konkursos. Tāpēc attiecīgo finanšu slogu kompensēja, izmantojot sarunu procedūras rezultātā noslēgtos līgumus.

| (322) | Sarunu procedūras rezultātā noslēgtu līgumu izmantošana bija saistīta ar Somijas izstrādātā liberalizācijas procesa pakāpenisko raksturu. Sākumā šie līgumi bija ievērojama Tieliikelaitos darbības daļa, kas vēlāk pamazām samazinājās. Neņemot vērā papildu izmaksas, kas uzņēmumam radās pārāk lielā darbinieku skaita dēļ, finanšu stāvoklis būtu ievērojami pasliktinājies. |
| --- | --- |

(322)

Sarunu procedūras rezultātā noslēgtu līgumu izmantošana bija saistīta ar Somijas izstrādātā liberalizācijas procesa pakāpenisko raksturu. Sākumā šie līgumi bija ievērojama Tieliikelaitos darbības daļa, kas vēlāk pamazām samazinājās. Neņemot vērā papildu izmaksas, kas uzņēmumam radās pārāk lielā darbinieku skaita dēļ, finanšu stāvoklis būtu ievērojami pasliktinājies.

| (323) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka ar sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem saistītais atbalsta pasākums bija nepieciešams. |
| --- | --- |

(323)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka ar sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem saistītais atbalsta pasākums bija nepieciešams.

| (324) | Attiecībā uz samērīguma nosacījumu procedūra tika izveidota tā, lai ierobežotu pārmērīgas kompensācijas risku. Komisija uzskata, ka iepriekš 5.3. iedaļas sākumā aprakstītā gada izdevumu pielāgošanas procedūra bija piemērota šim nolūkam. |
| --- | --- |

(324)

Attiecībā uz samērīguma nosacījumu procedūra tika izveidota tā, lai ierobežotu pārmērīgas kompensācijas risku. Komisija uzskata, ka iepriekš 5.3. iedaļas sākumā aprakstītā gada izdevumu pielāgošanas procedūra bija piemērota šim nolūkam.

7.2.2.5.   Preferenciālais aizdevums un vispārīgs secinājums par nepieciešamību un samērīgumu

| (325) | Visbeidzot, attiecībā uz Tieliikelaitos piešķirto preferenciālo aizdevumu Komisija pirmkārt atzīmē, ka tas piešķir uzņēmumam tīru priekšrocību 7,2 miljonu euro apmērā, kas ir aptuveni 8 % no kopējā Tieliikelaitos piešķirtā atbalsta apjoma. |
| --- | --- |

(325)

Visbeidzot, attiecībā uz Tieliikelaitos piešķirto preferenciālo aizdevumu Komisija pirmkārt atzīmē, ka tas piešķir uzņēmumam tīru priekšrocību 7,2 miljonu euro apmērā, kas ir aptuveni 8 % no kopējā Tieliikelaitos piešķirtā atbalsta apjoma.

| (326) | Pieskaitot šo atbalsta summu iepriekš minēto atbalsta pasākumu summai, Tieliikelaitos tieši vai netieši no valsts ir saņēmis 92,8 miljonus euro (67). Tas acīmredzami nekompensēja Tieliikelaitos strukturāli neizdevīgo stāvokli, kura izmaksas tiek lēstas 157 miljonu euro apmērā (68). Līdz ar to Tieliikelaitos ir ieguldījis daudz savu līdzekļu, lai risinātu no laika pirms liberalizācijas saglabājušos pārāk lielā darbinieku skaita problēmu. Šajā saistībā īpaši jāpiemin 20 miljoni euro, ko Tieliikelaitos izdeva darba attiecību izbeigšanas pasākumu finansēšanai (69). |
| --- | --- |

(326)

Pieskaitot šo atbalsta summu iepriekš minēto atbalsta pasākumu summai, Tieliikelaitos tieši vai netieši no valsts ir saņēmis 92,8 miljonus euro (67). Tas acīmredzami nekompensēja Tieliikelaitos strukturāli neizdevīgo stāvokli, kura izmaksas tiek lēstas 157 miljonu euro apmērā (68). Līdz ar to Tieliikelaitos ir ieguldījis daudz savu līdzekļu, lai risinātu no laika pirms liberalizācijas saglabājušos pārāk lielā darbinieku skaita problēmu. Šajā saistībā īpaši jāpiemin 20 miljoni euro, ko Tieliikelaitos izdeva darba attiecību izbeigšanas pasākumu finansēšanai (69).

| (327) | Ņemot vērā Tieliikelaitos finanšu pārskatus, šķiet, ka uzņēmums būtu varējis nonākt grūtībās, ja tas personāla regulēšanas pasākumos būtu ieguldījis daudz vairāk savu līdzekļu. Tieliikelaitos darbības peļņas/apgrozījuma attiecība pārejas posmā bija zema, proti, 2,4 % salīdzinājumā ar tā konkurentu vidējo rādītāju – 4,5 % (70). Tā kā personāla samazināšanas pasākumi netika pabeigti pārejas posmā, attiecīgais rādītājs 2005. gadā bija vēl zemāks (1,6 %). Uzņēmumam 2005. gadā bija jāsedz vairāk nekā 400 darbinieku samazināšanas izdevumi bez jebkāda valsts atbalsta. Darbības peļņas rādītājs atkal uzlabojās 2006. gadā (2,2 %) un turpina uzlaboties (71). Tādējādi šķiet, ka Tieliikelaitos paša ieguldījums, lai novērstu attiecīgo strukturāli nelabvēlīgo stāvokli, ir negatīvi ietekmējis uzņēmuma rentabilitāti un tādējādi arī tā konkurētspēju. |
| --- | --- |

(327)

Ņemot vērā Tieliikelaitos finanšu pārskatus, šķiet, ka uzņēmums būtu varējis nonākt grūtībās, ja tas personāla regulēšanas pasākumos būtu ieguldījis daudz vairāk savu līdzekļu. Tieliikelaitos darbības peļņas/apgrozījuma attiecība pārejas posmā bija zema, proti, 2,4 % salīdzinājumā ar tā konkurentu vidējo rādītāju – 4,5 % (70). Tā kā personāla samazināšanas pasākumi netika pabeigti pārejas posmā, attiecīgais rādītājs 2005. gadā bija vēl zemāks (1,6 %). Uzņēmumam 2005. gadā bija jāsedz vairāk nekā 400 darbinieku samazināšanas izdevumi bez jebkāda valsts atbalsta. Darbības peļņas rādītājs atkal uzlabojās 2006. gadā (2,2 %) un turpina uzlaboties (71). Tādējādi šķiet, ka Tieliikelaitos paša ieguldījums, lai novērstu attiecīgo strukturāli nelabvēlīgo stāvokli, ir negatīvi ietekmējis uzņēmuma rentabilitāti un tādējādi arī tā konkurētspēju.

| (328) | Jāatgādina arī, ka atbalsta pasākumu kopumam, šķiet, nebija ilgstošas ietekmes uz konkurences struktūru (sk. 5.10. iedaļu). |
| --- | --- |

(328)

Jāatgādina arī, ka atbalsta pasākumu kopumam, šķiet, nebija ilgstošas ietekmes uz konkurences struktūru (sk. 5.10. iedaļu).

| (329) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka Somijas iestādes bija izveidojušas tādu Tieliikelaitos atbalsta kopumu, kas pēc iespējas mazāk izkropļotu konkurenci. Tas jo īpaši attiecas uz izraudzīto Tieliikelaitos sākuma bilances struktūras pieeju (ne visus finanšu līdzekļus noformēt kā pašu kapitālu), lai to pielīdzinātu privāto uzņēmumu bilancēm šajā nozarē. Tāpat tas attiecas uz centieniem pēc iespējas vairāk ierobežot starpību starp sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu un konkursa kārtībā izraudzīto līgumu peļņu, cita starpā izmantojot gada izdevumu pielāgošanas procedūru. |
| --- | --- |

(329)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka Somijas iestādes bija izveidojušas tādu Tieliikelaitos atbalsta kopumu, kas pēc iespējas mazāk izkropļotu konkurenci. Tas jo īpaši attiecas uz izraudzīto Tieliikelaitos sākuma bilances struktūras pieeju (ne visus finanšu līdzekļus noformēt kā pašu kapitālu), lai to pielīdzinātu privāto uzņēmumu bilancēm šajā nozarē. Tāpat tas attiecas uz centieniem pēc iespējas vairāk ierobežot starpību starp sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu un konkursa kārtībā izraudzīto līgumu peļņu, cita starpā izmantojot gada izdevumu pielāgošanas procedūru.

| (330) | Tāpat Komisija norāda, ka Autoceļu pārvalde ir veikusi vairākus pasākumus, lai atvieglotu jaunienācēju ienākšanu tirgū. Lai samazinātu iespējamās barjeras jaunienācēju ienākšanai tirgū, ko varētu radīt, piemēram, sarežģītie konkursa dokumenti, Autoceļu pārvalde organizēja instruktāžas darbuzņēmējiem un iepirkuma programmas un konkursa noteikumus sagatavoja, pēc iespējas vairāk iesaistot visas ieinteresētās personas. Autoceļu pārvaldes iepirkuma stratēģija tika sagatavota, ņemot vērā nozares uzņēmēju viedokli, piemēram, par kādu summu būtu jābūt uzturēšanas līgumiem. Maksājumi (EUR 5 000 par piedāvājumu) par piedāvājumiem, kuri atbilda obligātajām Autoceļu pārvaldes noteiktajām prasībām, arī veicināja jaunu dalībnieku ienākšanu tirgū (72). |
| --- | --- |

(330)

Tāpat Komisija norāda, ka Autoceļu pārvalde ir veikusi vairākus pasākumus, lai atvieglotu jaunienācēju ienākšanu tirgū. Lai samazinātu iespējamās barjeras jaunienācēju ienākšanai tirgū, ko varētu radīt, piemēram, sarežģītie konkursa dokumenti, Autoceļu pārvalde organizēja instruktāžas darbuzņēmējiem un iepirkuma programmas un konkursa noteikumus sagatavoja, pēc iespējas vairāk iesaistot visas ieinteresētās personas. Autoceļu pārvaldes iepirkuma stratēģija tika sagatavota, ņemot vērā nozares uzņēmēju viedokli, piemēram, par kādu summu būtu jābūt uzturēšanas līgumiem. Maksājumi (EUR 5 000 par piedāvājumu) par piedāvājumiem, kuri atbilda obligātajām Autoceļu pārvaldes noteiktajām prasībām, arī veicināja jaunu dalībnieku ienākšanu tirgū (72).

| (331) | Tirdzniecības un rūpniecības ministrija 2006. gadā apstādināja Tieliikelaitos sarunu procedūras ar vairākām pilsētām par kopuzņēmumu izveidošanu, kas apvienotu šo pilsētu tehnisko pakalpojumu vienības ar Tieliikelaitos vietējo pakalpojumu vienībām. Ministrija pieprasīja, lai pilsētas, kas vēlas izveidot plānotos kopuzņēmumus, izraugās partnerus atklātā konkursā (73). |
| --- | --- |

(331)

Tirdzniecības un rūpniecības ministrija 2006. gadā apstādināja Tieliikelaitos sarunu procedūras ar vairākām pilsētām par kopuzņēmumu izveidošanu, kas apvienotu šo pilsētu tehnisko pakalpojumu vienības ar Tieliikelaitos vietējo pakalpojumu vienībām. Ministrija pieprasīja, lai pilsētas, kas vēlas izveidot plānotos kopuzņēmumus, izraugās partnerus atklātā konkursā (73).

| (332) | Komisija noraida sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka Tieliikelaitos ir izmantojis agresīvu cenu politiku pārejas posmā vai 2005. gadā. Somijas iestāžu iesniegtā informācija rāda, ka Tieliikelaitos guva peļņu no konkursa kārtībā izraudzītajiem līgumiem. Faktiski Komisija norāda, ka Tieliikelaitos peļņas līmenis pārejas posmā atbilstu vidējam tā konkurentu peļņas līmenim, ja uzņēmumam nebūtu bijuši nekompensēti papildu izdevumi (65 miljoni euro – sk. 7.1.2. iedaļu), ko radīja iepriekšējā režīma sekas. |
| --- | --- |

(332)

Komisija noraida sūdzības iesniedzēju apgalvojumu, ka Tieliikelaitos ir izmantojis agresīvu cenu politiku pārejas posmā vai 2005. gadā. Somijas iestāžu iesniegtā informācija rāda, ka Tieliikelaitos guva peļņu no konkursa kārtībā izraudzītajiem līgumiem. Faktiski Komisija norāda, ka Tieliikelaitos peļņas līmenis pārejas posmā atbilstu vidējam tā konkurentu peļņas līmenim, ja uzņēmumam nebūtu bijuši nekompensēti papildu izdevumi (65 miljoni euro – sk. 7.1.2. iedaļu), ko radīja iepriekšējā režīma sekas.

| (333) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka kopumā izskatītie jaunie pārejoša rakstura atbalsta pasākumi, kas bija saistīti ar pārejas posmu, ir saderīgi ar kopējo tirgu, jo tie ir nepieciešami un samērīgi ar kopējo interešu mērķi un neizkropļo tirdzniecību un konkurenci pretēji kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(333)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka kopumā izskatītie jaunie pārejoša rakstura atbalsta pasākumi, kas bija saistīti ar pārejas posmu, ir saderīgi ar kopējo tirgu, jo tie ir nepieciešami un samērīgi ar kopējo interešu mērķi un neizkropļo tirdzniecību un konkurenci pretēji kopējām interesēm.

| (334) | Šis secinājums ir saskaņā ar Komisijas lēmumu praksi, īpaši OTE
   (74) un EDF
   (75) lietās. |
| --- | --- |

(334)

Šis secinājums ir saskaņā ar Komisijas lēmumu praksi, īpaši OTE
   (74) un EDF
   (75) lietās.

| (335) | EDF lietā Komisija atzina par saderīgu pasākumu, ar kuru Francijas valsts atbrīvoja uzņēmumus Francijas elektroenerģijas un gāzes nozarēs no specifisku pensiju tiesību finansēšanas darbiniekiem, kuri tās bija ieguvuši iepriekš, kad uzņēmumiem bija likumīgs monopolstāvoklis. Komisija uzskatīja, ka tajā laikā uzņēmumi bija aizsargāti no jebkādas konkurences nozares ietvaros un tādējādi varēja finansēt lielākas pensiju tiesības bez ievērojamiem ekonomiskiem zaudējumiem. Komisija atzina, ka “bijušie nodokļi” [“pagātnes saistības”] radīja šiem uzņēmumiem ievērojamas grūtības, kad tie sāka konkurēt ar citiem elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem, kuriem nebija līdzīgu no pagātnes palikušu izmaksu (lēmuma 143. punkts). Komisija piešķirto atbalstu, “plānojot reorganizēt šo nozari”, atzina par nepieciešamu un samērīgu, pamatojoties uz to, ka pārējie reformas aspekti neietvēra valsts atbalsta elementus (lēmuma 146. punkts). Šajā konkrētajā lietā līdzīga situācija ir ar pārāk lielo darbinieku skaitu, kas Tieliikelaitos ir no laika pirms liberalizācijas pārmantots apgrūtinājums. Pasākumi tika veikti, lai samērīgi mazinātu šo apgrūtinājumu un ļautu Tieliikelaitos pilnībā piedalīties liberalizācijas procesā un tādējādi arī ceļu pakalpojumu nozares reorganizācijā. |
| --- | --- |

(335)

EDF lietā Komisija atzina par saderīgu pasākumu, ar kuru Francijas valsts atbrīvoja uzņēmumus Francijas elektroenerģijas un gāzes nozarēs no specifisku pensiju tiesību finansēšanas darbiniekiem, kuri tās bija ieguvuši iepriekš, kad uzņēmumiem bija likumīgs monopolstāvoklis. Komisija uzskatīja, ka tajā laikā uzņēmumi bija aizsargāti no jebkādas konkurences nozares ietvaros un tādējādi varēja finansēt lielākas pensiju tiesības bez ievērojamiem ekonomiskiem zaudējumiem. Komisija atzina, ka “bijušie nodokļi” [“pagātnes saistības”] radīja šiem uzņēmumiem ievērojamas grūtības, kad tie sāka konkurēt ar citiem elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem, kuriem nebija līdzīgu no pagātnes palikušu izmaksu (lēmuma 143. punkts). Komisija piešķirto atbalstu, “plānojot reorganizēt šo nozari”, atzina par nepieciešamu un samērīgu, pamatojoties uz to, ka pārējie reformas aspekti neietvēra valsts atbalsta elementus (lēmuma 146. punkts). Šajā konkrētajā lietā līdzīga situācija ir ar pārāk lielo darbinieku skaitu, kas Tieliikelaitos ir no laika pirms liberalizācijas pārmantots apgrūtinājums. Pasākumi tika veikti, lai samērīgi mazinātu šo apgrūtinājumu un ļautu Tieliikelaitos pilnībā piedalīties liberalizācijas procesā un tādējādi arī ceļu pakalpojumu nozares reorganizācijā.

| (336) | OTE lietā, kurā Komisija īpaši atsaucās uz lēmumu par EDF
   (76), Komisija vērtēja Grieķijas valdības ieguldījumu Hellenic Telecommunication Operator (OTE) brīvprātīgas priekšlaicīgas pensionēšanās shēmā. OTE darbinieku pastāvīgā statusa dēļ, kas bija saglabājies no OTE monopolstāvokļa laikiem, OTE nevarēja vienpusēji atlaist darbiniekus, bet tam bija jāpiedāvā brīvprātīga aiziešana no darba. Lai šādi piedāvājumi būtu vilinoši, OTE bija jāpiedāvā darbiniekiem brīvprātīga aiziešana no darba ar to pastāvīgajam statusam atbilstīgiem nosacījumiem, kas OTE radīja augstākas izmaksas par citu uzņēmumu piedāvātu līdzīgu priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu izmaksām saskaņā ar vispārīgajiem darba normatīvajiem aktiem. Komisija pārliecinājās, ka attiecīgais atbalsta pasākums tikai daļēji kompensēja papildu izmaksas, ko radīja OTE iepriekšējā statusa kā valstij piederoša monopoluzņēmuma strukturāli neizdevīgais stāvoklis, un ka apgrūtinājums nebija tieši saistīts ar tā iepriekšējā statusa priekšrocībām, kas to būtu varējušas novērst. Komisija tāpat novērtēja, vai attiecīgais tirgus bija pilnībā liberalizēts, tas ir, vai pastāvēja atbilstošs normatīvo aktu kopums, un secināja, ka atbalsta pasākums ir saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu. Šajā konkrētajā lietā Tieliikelaitos saņemtā kopējā kompensācija nepārsniedz pārāk liela darbinieku skaita dēļ radušos apgrūtinājumu, ko nekompensē citas priekšrocības, un tirgus attīstības tendences liecina par efektīvas konkurences attīstīšanos attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(336)

OTE lietā, kurā Komisija īpaši atsaucās uz lēmumu par EDF
   (76), Komisija vērtēja Grieķijas valdības ieguldījumu Hellenic Telecommunication Operator (OTE) brīvprātīgas priekšlaicīgas pensionēšanās shēmā. OTE darbinieku pastāvīgā statusa dēļ, kas bija saglabājies no OTE monopolstāvokļa laikiem, OTE nevarēja vienpusēji atlaist darbiniekus, bet tam bija jāpiedāvā brīvprātīga aiziešana no darba. Lai šādi piedāvājumi būtu vilinoši, OTE bija jāpiedāvā darbiniekiem brīvprātīga aiziešana no darba ar to pastāvīgajam statusam atbilstīgiem nosacījumiem, kas OTE radīja augstākas izmaksas par citu uzņēmumu piedāvātu līdzīgu priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu izmaksām saskaņā ar vispārīgajiem darba normatīvajiem aktiem. Komisija pārliecinājās, ka attiecīgais atbalsta pasākums tikai daļēji kompensēja papildu izmaksas, ko radīja OTE iepriekšējā statusa kā valstij piederoša monopoluzņēmuma strukturāli neizdevīgais stāvoklis, un ka apgrūtinājums nebija tieši saistīts ar tā iepriekšējā statusa priekšrocībām, kas to būtu varējušas novērst. Komisija tāpat novērtēja, vai attiecīgais tirgus bija pilnībā liberalizēts, tas ir, vai pastāvēja atbilstošs normatīvo aktu kopums, un secināja, ka atbalsta pasākums ir saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu. Šajā konkrētajā lietā Tieliikelaitos saņemtā kopējā kompensācija nepārsniedz pārāk liela darbinieku skaita dēļ radušos apgrūtinājumu, ko nekompensē citas priekšrocības, un tirgus attīstības tendences liecina par efektīvas konkurences attīstīšanos attiecīgajā tirgū.

8.   SECINĀJUMS

| (337) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka pārejas posmā (2001.–2004. gadā) Tieliikelaitos piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tajā pašā laikā Komisija uzskata, ka nav attaisnojuma turpināt piemērot bankrota tiesību aktu un uzņēmuma ienākumu nodokļa tiesību aktu atvieglojumus, tāpēc šīs atkāpes ir jāatceļ, |
| --- | --- |

(337)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka pārejas posmā (2001.–2004. gadā) Tieliikelaitos piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tajā pašā laikā Komisija uzskata, ka nav attaisnojuma turpināt piemērot bankrota tiesību aktu un uzņēmuma ienākumu nodokļa tiesību aktu atvieglojumus, tāpēc šīs atkāpes ir jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tieliikelaitos piešķirtais pārejas rakstura valsts atbalsts, kas sastāvēja no šādiem pasākumiem:

| — | preferenciāls valsts kredīts 41,44 miljonu euro apmērā, kas uzņēmumam piešķirts brīdī, kad to pārveidoja no Ceļu pakalpojumu aģentūras būvniecības daļas par valsts uzņēmumu, |
| --- | --- |

—

preferenciāls valsts kredīts 41,44 miljonu euro apmērā, kas uzņēmumam piešķirts brīdī, kad to pārveidoja no Ceļu pakalpojumu aģentūras būvniecības daļas par valsts uzņēmumu,

| — | no 2001. gada līdz 2004. gadam sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu veidā piešķirtais atbalsts 9,5 miljonu euro apmērā par valsts ceļu pakalpojumu/darbu līgumiem, |
| --- | --- |

—

no 2001. gada līdz 2004. gadam sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu veidā piešķirtais atbalsts 9,5 miljonu euro apmērā par valsts ceļu pakalpojumu/darbu līgumiem,

| — | atbalsts, kas piešķirts īpašo pakalpojumu projektu veidā, lai nodarbinātu Tieliikelaitos liekos darbiniekus, ko 68 miljonu euro apmērā finansēja Autoceļu pārvalde, |
| --- | --- |

—

atbalsts, kas piešķirts īpašo pakalpojumu projektu veidā, lai nodarbinātu Tieliikelaitos liekos darbiniekus, ko 68 miljonu euro apmērā finansēja Autoceļu pārvalde,

| — | Autoceļu pārvaldes finansētie personāla regulēšanas pasākumi 20,1 miljona euro apmērā (pasākumi, lai palīdzētu darbiniekiem atrast jaunu darbu, finansētu papildu izglītību un apmācību un piešķirtu priekšlaicīgas pensijas), |
| --- | --- |

—

Autoceļu pārvaldes finansētie personāla regulēšanas pasākumi 20,1 miljona euro apmērā (pasākumi, lai palīdzētu darbiniekiem atrast jaunu darbu, finansētu papildu izglītību un apmācību un piešķirtu priekšlaicīgas pensijas),

| — | iespējamais atbalsts saistībā ar zemes un grants ieguves vietām, kas nodotas Tieliikelaitos rīcībā, |
| --- | --- |

—

iespējamais atbalsts saistībā ar zemes un grants ieguves vietām, kas nodotas Tieliikelaitos rīcībā,

ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

2. pants

Pastāvošā atbalsta pasākumi par labu Tieliikelaitos, kas ietver bankrota tiesību aktu nepiemērošanu, parasto uzņēmuma ienākumu nodokļa nepiemērošanu un nodokļu atbalsta pasākumu attiecībā uz Tieliikelaitos iegādāto zemi, nav saderīgi kopējo tirgu. Joprojām spēkā esošie pastāvošā atbalsta pasākumi (bankrota tiesību aktu nepiemērojamība un parasto uzņēmuma ienākumu nodokļa nepiemērojamība) ir jāatceļ vēlākais līdz 2008. gada 1. martam saskaņā ar saistībām, ko uzņēmušās Somijas iestādes.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Somijai.

Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Somijai jāinformē Komisija par šā lēmuma izpildes nolūkā veiktajiem un plānotajiem pasākumiem.

Briselē, 2007. gada 11. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV C 274, 10.11.2006., 2. lpp.

1

(2)  2002. gada 20. decembrī pieņemtais Likums 1185/2002.

2

(3)  Ceļu pakalpojumu aģentūras struktūra bija sadalīta divās daļās – Autoceļu pārvaldē un Ceļu būvniecības daļā, kura nodarbojās ar ceļu projektēšanu, būvniecību un uzturēšanu.

3

(4)  Tagad šos pakalpojumus veic 84 reģionāli uzņēmēji visā Somijā.

4

(5)  2000. gada 16. jūnijā pieņemtais Likums 569/2000 (grozīts ar 2003. gada 15. decembrī pieņemto Likumu 1081/2003).

5

(6)  2000. gada 29. jūnijā pieņemtais Dekrēts 660/2002.

6

(7)  EV 84/2000 vp.

7

(8)  1991. gada 22. jūlijā pieņemtais Likums 1080/1991.

8

(9)  Valdības programma 25/2000, ar kuru parlamentam tika iesniegti Likuma par Tieliikelaitos un Likuma par Autoceļu pārvaldi priekšlikumi.

9

Tieliikelaitos

(10)  Darba grupas sastāvā bija Autoceļu pārvaldes, privāto zemes darbu uzņēmumu, Konkurences iestādes un Konkurences padomes pārstāvji.

10

(11)  Ņemot vērā veidu, kādā notiek cenas noteikšana sarunu procedūrā, šobrīd tā ir zemāka par iespējamo tirgus cenu (lai noteiktu sarunu procedūrā noteikto cenu, sākuma punkts ir iepriekšējā gada vienošanās cena, kuru pēc tam pielāgo, ņemot vērā izmaiņas izmaksu līmenī un pakalpojumu saturu un kvalitāti).

11

(12)  2002. gada 20. decembrī pieņemtā Likuma 1185/2002 par valsts uzņēmumiem 5. iedaļa.

12

(13)  1988. gada 20. maijā pieņemtais Likums 1988/449 (jaunākie grozījumi izdarīti ar 2001. gada 30. novembrī pieņemto Likumu 2001/1110).

13

(14)  Dekrēts 20/2003, kas grozīts ar Dekrētu 25/2005.

14

(15)  1992. gada 30. decembrī pieņemtais Likums 1992/1535.

15

(16)  Likums 1535/1992.

16

(17)  2006. gada 22. jūnijā iesniegtajos apsvērumos sūdzības iesniedzēji min 15 miljonus euro, bet no iepriekš iesniegtajiem apsvērumiem un Somijas valdības sniegtajiem datiem izriet, ka šī summa patiesībā ir 15 miljoni Somijas marku.

17

(18)  Skatīt 2.4.3. iedaļu.

18

(19)  Plānošanas un īstenošanas līgumi ir līgumi, kuros projektēšanas pakalpojumi un būvniecības darbi tiek uzskatīti par vienotu pasākumu.

19

(20)  2004. gada 20. februārī pieņemtais Likums 120/2004 (jaunākie grozījumi izdarīti ar 2007. gada 15. jūnijā pieņemto Likumu 709/2007).

20

(21)  Avots: Bloomberg.

21

Bloomberg.

(22)  Komisijas Paziņojums par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi un ēkas, OV C 209, 1997. gada 10. jūlijs, 2. punkts.

22

(23)  Samazinājums no 21,5 miljoniem euro uz 19 miljoniem euro.

23

(24)  Pēc gada izdevumu pielāgošanas procedūras atlikusī peļņas starpība.

24

(25)  Pirmās instances tiesas 2004. gada 16. marta spriedums lietā T-157/01, Danske Busvognmaend pret Komisiju.

25

Danske Busvognmaend

(26)  Eiropas Kopienu Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums lietā C-280/00, Altmark Trans.

26

Altmark Trans

(27)  Eiropas Kopienu Tiesas 1999. gada 5. oktobra spriedums lietā C-251/97, Francijas Republika pret Komisiju.

27

(28)  Cita starpā Somija atsaucas uz 1993. gada 17. marta spriedumu apvienotajās lietās C-72/91 un C-73/91, Sloman Neptun Schiffarts AG pret Seebetriebsrat Bodo Ziesemer.

28

Sloman Neptun Schiffarts AG

Seebetriebsrat Bodo Ziesemer

(29)  Likums tika pieņemts 1992. gada 30. decembrī.

29

(30)  Likums 728/2004.

30

(31)  Likums 1240/1988 un Likums 1043/1974.

31

(32)  Ar šo izmaksu struktūru no 3 miljonu euro gada apgrozījuma tiktu gūta 0,4 miljonu euro darbības peļņa.

32

(33)  Summā iekļautas aplēses par nekompensētajām izmaksām personāla regulēšanai, lai samazinātu pārāk lielā darbinieku skaita problēmu, par lieko darbinieku radīto apgrūtinājumu, kā arī zaudētajiem ienākumiem (1,6 miljoni euro), ņemot vērā minerālagregātu tirdzniecībai uzliktos ierobežojumus.

33

(34)  Ceļu uzturēšana ziemā, satiksmes vides uzturēšana, grants ceļu uzturēšana utt.

34

(35)  Pretslīdēšanas pasākumi, sniega tīrīšana, ceļu līdzināšana, sniega vaļņu novākšana un ceļa zīmju tīrīšana.

35

(36)  Ceļa zīmju un ceļa marķējumu apkope utt.

36

(37)  Uzņēmumi ar daudz lielāku apgrozījumu nekā Tieliikelaitos.

37

Tieliikelaitos

(38)  XXX ziņojums par konkurences politiku (2000. gads), 128. lpp.; Lisabonas Eiropadomes sanāksme, 2000. gada 23.–24. marts. Prezidentūras secinājumi, SN 100/00; Paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmei, COM(2005) 24, 21. lpp., Brisele, 2005. gada 2. februāris; Zaļā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem, COM(2003) 270, galīgā redakcija, 5. punkts, Brisele, 2003. gada 21. maijs.

38

(39)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums lietā C-280/00 (Bundesverwaltungsgericht lūgums iesniegt prejudiciālu nolēmumu): Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH), 2003, ECR I-7747.

39

Bundesverwaltungsgericht

Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

ECR

(40)  Likuma par Tieliikelaitos un Likuma par ārkārtas pilnvarām uzliktie pienākumi.

40

Tieliikelaitos

(41)  Skatīt Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi C(2005) 2673, OV L 312, 29.11.2005., 67.–73. lpp., 7. apsvērums.

41

(42)  No Somijas iestāžu iesniegtās informācijas izriet, ka pēc pārejas posma beigām sagatavošanās ārkārtējiem apstākļiem pakalpojumu grupā un galvenajā birojā, kā arī apmācību pasākumi izmaksāja 0,5 miljonus euro gadā, ieskaitot visus neparedzētos izdevumus. Ņemot vērā Tieliikelaitos gada apgrozījumu, šī summa nešķiet pārmērīga.

42

Tieliikelaitos

(43)  Spriedums lietā 173/73, Itālija pret Komisiju, 1974, ECR 709, 26. punkts. Spriedums lietā C-387/92 Banco Exterior de Espańa, 1994, ECR I-877, 12. un 13. punkts un spriedums lietā C-280/00, Altmark Trans un Regierungs presidium Magdeburg, 2003, ECR I-000, 84. punkts un tajā citētā judikatūra.

43

ECR

Banco Exterior de Espańa,

ECR

Altmark Trans

Regierungs presidium Magdeburg,

ECR

(44)  Skatīt, piem., Komisijas paziņojumu dalībvalstīm “Par EEK Līguma 92. un 93. panta un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošanu valsts uzņēmumiem apstrādes nozarē” 42. punktu (OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp.). Skatīt arī Pirmās instances tiesas 1998. gada 30. aprīļa sprieduma lietā T-16/96, Cityflyer Express Ltd pret Eiropas Kopienu Komisiju, 76. punkts.

44

Cityflyer Express Ltd

(45)  Somijas iestāžu 2006. gada 31. maijā iesniegtie dati.

45

(46)  Komisijas paziņojums par 15 dalībvalstu pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 2005. gada 1. janvāra, un vēsturiskām atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 1997. gada 1. augusta – Publicēts saskaņā ar Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 794/2004 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.) un Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (OV C 273, 9.9.1997., 3. lpp.), OV C 88, 12.4.2005., 5. lpp.

46

(47)  Somijas iestāžu 2006. gada 31. maijā iesniegtie dati.

47

(48)  Izmaksas par liekajiem darbiniekiem, kas netika nodarbināti īpašos pakalpojumu projektos, tika kompensētas no pelņas starpības starp sarunu procedūras rezultātā noslēgto līgumu un konkursa kārtībā izvēlēto līgumu peļņu.

48

(49)  Ar termiņu līdz 1 gadam.

49

(50)  Sprieduma Combus lietā 57. punkts.

50

Combus

(51)  Spriedums lietā 173/73, Itālija pret Komisiju, 1974, ECR 709, 13. punkts; spriedums lietā C-310/85, Deufil, 1987, ECR 901, 8. punkts; spriedums lietā C-241/94, Francija pret Komisiju, 1996, ECR I-4551, 20. punkts.

51

ECR

Deufil,

ECR

ECR

(52)  Spriedums lietā C-387/92, Banco Exterior, 1994, ECR I-877, 13. punkts; spriedums lietā C-241/94, Francija pret Komisiju, 1996, ECR I-4551, 34. punkts.

52

Banco Exterior,

ECR

ECR

(53)  Spriedums lietā C-5/01, Beļģija pret Komisiju, 2002, ECR I-1191, 39. punkts.

53

ECR

(54)  Spriedums lietā 30/59, Gezamenlijke Steenkolenmijnen, 1961, ECR 3. lpp., 29.–30. punkts; spriedums lietā C-173/73, Itālija pret Komisiju, 1974, ECR 709, 12.–13. punkts; spriedums lietā C-241/94, Francija pret Komisiju, 1996, ECR I-4551, 29. un 35. punkts; spriedums lietā C-251/97, Francija pret Komisiju, 1999, ECR I-6639, 40. un 46.–47. punkts. Skatīt arī lietu T-109/01, Fleuren Compost, 2004, ECR II-127, 54. punkts.

54

Gezamenlijke Steenkolenmijnen,

ECR

ECR

ECR

ECR

Fleuren Compost,

ECR

(55)  Galvenie Somijas tirgū darbojošies ES uzņēmumi ir minēti visā lēmuma tekstā.

55

(56)  OV C 71, 11.3.2000., 14.–18. lpp.

56

(57)  Skatīt lēmuma sākt procedūru 103. punktu.

57

(58)  Tieliikelaitos un tā priekšgājējam – Ceļu pakalpojumu aģentūrai.

58

Tieliikelaitos

(59)  Valsts uzņēmumi, kas galvenokārt darbojas, lai apkalpotu citas valsts iestādes, nemaksā šo nodokli.

59

(60)  Skatīt sprieduma 317. punktu apvienotajās lietās T-228/99 un T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale un Land Nordrhein-Westfalen pret Komisiju, 2003, ECR II-00435. Skatīt arī 97. punktu Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmumā par EDF (OV L 49, 22.2.2005., 9. lpp.), kā arī Komisijas 2004. gada 19. maija Lēmumu par Dānijas īstenotajiem pasākumiem attiecībā uz TV2/Danmark (OV L 85, 23.3.2006., 1. lpp.).

60

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Land Nordrhein-Westfalen

ECR

EDF

TV2/Danmark

(61)  Tiesas 1991. gada 21. marta spriedums lietā C-305/89, Itālijas Republika pret Komisiju. Judikatūras krājums, 1991, ECR I-01603.

61

ECR

(62)  OV C 297/4, 29.11.2005., 4.–7. lpp.

62

(63)  Skatīt Lēmumu par valsts atbalstiem, ko Francija piešķīrusi EDF un elektrības un gāzes rūpniecības nozarei (OV L 49, 22.2.2005., 9. lpp.). Skatīt arī E8/2005 – Spānijas nacionālā sabiedriskā raidsabiedrība RTVE (OV C 239, 4.10.2006., 17. lpp.); E50/2001 – Garantie accordée par CDC ą sa filiale CDC Ixis (OV C 154, 2.7.2003., 13. lpp.); E10/2000 – Valsts garantija Vācijas valsts bankām (Anstaltslast un Gewährträgerhaftung) (OV C 150, 22.6.2002., 7. lpp.).

63

EDF

RTVE

Garantie accordée par CDC ą sa filiale CDC Ixis

Anstaltslast

Gewährträgerhaftung

(64)  Skatīt 5.10. iedaļu.

64

(65)  Sūdzības iesniedzēju 2006. gada jūnija komentāru 80. punkts.

65

(66)  Skatīt cita starpā XXX ziņojumu par konkurences politiku (2000. gads), 128. lpp.; Lisabonas Eiropadomes sanāksme, 2000. gada 23.–24. marts, Prezidentūras secinājumi, SN 100/00; Paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmei, COM(2005) 24, 21. lpp., Brisele, 2005. gada 2. februāris; Zaļā grāmata par vispārējas nozīmes pakalpojumiem, COM(2003) 270, galīgā redakcija, 5. punkts, Brisele, 2003. gada 21. maijs.

66

(67)  Tai skaitā 7,2 miljonus euro kā preferenciālu aizdevumu, 9,5 miljonus euro par sarunu procedūras rezultātā noslēgtajiem līgumiem, 56 miljonus euro kā ar īpašo pakalpojumu projektiem saistīto personāla izmaksu finansējumu un 20,1 miljonu euro kā personāla regulēšanas pasākumu finansējumu.

67

(68)  Šī summa ietver tikai papildu izmaksas, kas saistītas personālu. Attiecībā uz zaudētajiem ienākumiem saistībā ar pārejas posmā noteiktajiem zemes platību izmantošanas ierobežojumiem Komisija ņem vērā tikai reālās izmaksas. Turklāt šajā gadījumā ļoti iespējams, ka uzņēmums tuvākajā laikā atgūs zaudētos ienākumus. Tā sauktās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas izmaksas attiecas tikai uz Līguma 86. panta 2. punktu. Tās būtu bijis jāanalizē tikai tad, ja visu atbalsta kopumu nevarētu apstiprināt saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

68

(69)  Skatīt iepriekš 5.5. iedaļu.

69

(70)  Šo aprēķinu pamatā ir Somijas iestāžu iesniegtie gada pārskati (dati no Tieliikelaitos, YIT-Yhtimä Oyj, Lemminkäinen Oyj, Skanska Oy, NCC Finland Oy, Palmberg Group, Oy VR-Rata Ab gada pārskatiem).

70

Tieliikelaitos

YIT-Yhtimä Oyj, Lemminkäinen Oyj, Skanska Oy, NCC Finland Oy, Palmberg Group, Oy VR-Rata Ab

(71)  Dati no publiski pieejamajiem Tieliikelaitos gada pārskatiem.

71

Tieliikelaitos

(72)  Valdības 2005. gada ziņojums parlamentam par ceļu pakalpojumu reformu.

72

(73)  Avots: Tieliikelaitos 2006. gada pārskats.

73

Tieliikelaitos

(74)  Komisijas 2007. gada 10. maija Lēmums valsts atbalsta lietā Nr. C 2/06 (ex N 405/2005), sk. http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/.

74

(75)  Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmums par valsts atbalstiem, ko Francija piešķīrusi EDF un elektrības un gāzes nozarei, OV L 49, 22.2.2005., 9. lpp.

75

EDF

(76)  Lēmuma par OTE 116. punkts.

76

OTE

---

| 10.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 270/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 270/31

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 25. augusts)

par vadītāja apliecību kategoriju savstarpējo atbilstību

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 3790)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/766/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvu 91/439/EEK par vadītāju apliecībām (1) un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvu 91/439/EEK nosaka, ka visām vadītāja apliecībām, ko dalībvalstis ir izdevušas, tostarp tām apliecībām, kuras ir izdotas pirms savstarpējās atzīšanas principa piemērošanas datuma, jābūt savstarpēji atzītām. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvu 91/439/EEK nosaka, ka visām vadītāja apliecībām, ko dalībvalstis ir izdevušas, tostarp tām apliecībām, kuras ir izdotas pirms savstarpējās atzīšanas principa piemērošanas datuma, jābūt savstarpēji atzītām.

| (2) | Savstarpējas vadītāja apliecību atzīšanas princips ir saistīts ar visu to tiesību pilnīgu atzīšanu, kuras apliecības turētājam ir piešķirtas saskaņā ar tajā laikā spēkā esošajiem valsts noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Savstarpējas vadītāja apliecību atzīšanas princips ir saistīts ar visu to tiesību pilnīgu atzīšanu, kuras apliecības turētājam ir piešķirtas saskaņā ar tajā laikā spēkā esošajiem valsts noteikumiem.

| (3) | Direktīvā 91/439/EEK noteikts, ka dalībvalstīm jānosaka atbilstība starp to kategoriju vadītāja apliecībām, kas izdotas pirms minētās direktīvas īstenošanas, un tām, kas balstītas uz Kopienas paraugu. Šī atbilstība jānosaka ar Komisijas piekrišanu juridiski saistošā formā. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvā 91/439/EEK noteikts, ka dalībvalstīm jānosaka atbilstība starp to kategoriju vadītāja apliecībām, kas izdotas pirms minētās direktīvas īstenošanas, un tām, kas balstītas uz Kopienas paraugu. Šī atbilstība jānosaka ar Komisijas piekrišanu juridiski saistošā formā.

| (4) | Ar Komisijas 2000. gada 21. marta Lēmumu 2000/275/EK par dažu kategoriju vadītāja apliecību savstarpējo atbilstību (2) noteiktās vadītāja apliecību kategoriju atbilstības tabulas ir jāatjaunina, jo īpaši ņemot vērā Kopienas neseno paplašināšanos. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas 2000. gada 21. marta Lēmumu 2000/275/EK par dažu kategoriju vadītāja apliecību savstarpējo atbilstību (2) noteiktās vadītāja apliecību kategoriju atbilstības tabulas ir jāatjaunina, jo īpaši ņemot vērā Kopienas neseno paplašināšanos.

| (5) | Tāpēc Lēmums 2000/275/EK ir jāatceļ, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmums 2000/275/EK ir jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šis lēmums attiecas uz visām derīgajām vadītāja apliecībām, kuras ir izdotas dalībvalstīs un kuras joprojām ir apritē.

2. pants

Atbilstības tabulas starp to vadītāja apliecību kategorijām, kas ir izdotas dalībvalstīs pirms Direktīvas 91/439/EEK pilnīgas īstenošanas, un saskaņotajām vadītāja apliecību kategorijām, kā noteikts Direktīvas 91/439/EEK 3. pantā, ir noteiktas šā lēmuma I pielikumā.

3. pants

1.   Attiecīgo kategoriju vadītāja apliecības, kas ir izdotas pirms Direktīvas 91/439/EEK īstenošanas, tās turētājam dod tiesības, nemainot vadītāja apliecību, vadīt atbilstīgo kategoriju transportlīdzekļus, kā aprakstīts šā lēmuma I pielikumā. Var tikt piemēroti konkrēti ierobežojumi, kas atbilstīgām tiesībām noteikti šā lēmuma I pielikumā.

2.   Mainot vadītāja apliecību pret Kopienas parauga vadītāja apliecību, kā noteikts Direktīvas 91/439/EEK I un Ia pielikumā, piešķir atbilstīgas tiesības, kā aprakstīts šā lēmuma I pielikumā.

3.   Kodi, kas norāda uz atbilstīgo tiesību ierobežojumiem, ir saskaņoti Kopienas kodi, kā noteikts Direktīvas 91/439/EEK 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

4.   Kopienas savstarpējas atzīšanas princips, kā noteikts Direktīvas 91/439/EEK 1. panta 2. punktā, netiek piemērots vadītāja apliecību valsts kategorijām.

4. pants

No šā lēmuma spēkā stāšanās dienas atceļ Lēmumu 2000/275/EK.

Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu, un tās jālasa saskaņā ar korelācijas tabulu II pielikumā.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 25. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV L 237, 24.8.1991., 1. lpp.

1

(2)  OV L 91, 12.4.2000., 1. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

BEĻĢIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Beļģijas paraugs 1 (B1)

Izdots Beļģijā no 1.1.1967. līdz 31.12.1988.

Apraksts: paraugs ir vienā no šādām valodām – holandiešu, franču vai vācu. Pastāv atšķirības attiecībā uz parauga krāsu un iespiešanu. Rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| B1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | A, B, BE |
| B * | A, B, BE |
| C | A, B, BE, C, CE |
| D | A, B, BE, C, CE, D, DE |
| AF | A 51 |
| BF | B 51 |

B1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

A, B, BE

B *

A, B, BE

C

A, B, BE, C, CE

D

A, B, BE, C, CE, D, DE

AF

A 51

BF

B 51

Papildu informācija

B* attiecas uz B kategorijas transportlīdzekļiem, kurus izmanto kā taksometrus, automobiļu nomai, pasažieru pārvadājumiem utt. Lai būtu tiesības vadīt AF un/vai BF kategorijas transportlīdzekļus, bija vajadzīgs A un/vai B kategorijas, kā arī F kategorijas apstiprinājums, kā arī apliecībā bija jānorāda reģistrācijas numura zīmes numurs.

Beļģijas paraugs 2 (B2)

Izdots Beļģijā no 1.1.1989. līdz 30.9.1998.

Apraksts: paraugs ir vienā no šādām valodām – holandiešu, franču un vācu. Pastāv atšķirības attiecībā uz parauga krāsu un iespiešanu. Rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| B2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| (A3) | ––– |
| A2 | A |
| A1 | A |
| B | B |
| BE | B, BE |
| C | B, C |
| CE | B, BE, C, CE |
| D | B, D |
| DE | B, BE, D, DE |

B2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

(A3)

–––

A2

A

A1

A

B

B

BE

B, BE

C

B, C

CE

B, BE, C, CE

D

B, D

DE

B, BE, D, DE

Beļģijas paraugs 3 (B3)

Izdots Beļģijā kopš 1.1.1998.

Apraksts: paraugs ir saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviesta šāda valsts kategorija:

A3, G.

BULGĀRIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Bulgārijas paraugs 1 (BG1)

Izdots Bulgārijā no 1.12.1999. līdz 3.8.2000.

Apraksts: apzīmogots rozā kartes paraugs ar divām lappusēm.

Atbilstības tabula

| BG1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |
| (M) | |

BG1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

D

DE

DE

(T)

–––

(M)

Bulgārijas paraugs 2 (BG2)

Izdots Bulgārijā no 1.9.2000. līdz 30.9.2002.

Apraksts: apzīmogots rozā kartes paraugs ar divām lappusēm.

Atbilstības tabula

| BG2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |
| (M) | |

BG2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

D

DE

DE

(T)

–––

(M)

Bulgārijas paraugs 3 (BG3)

Izdots Bulgārijā kopš 1.10.2002.

Apraksts: apzīmogots rozā kartes paraugs ar divām lappusēm.

Atbilstības tabula

| BG3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |
| (M) | |

BG3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

D

DE

DE

(T)

–––

(M)

ČEHIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Čehijas paraugs 1 (CZ1)

Izdots Čehoslovākijā no 1.7.1964. līdz 30.6.1986.

Apraksts: trīsdaļīga apliecība; papīra lapas piestiprinātas pie elastīga salokāma plastikāta vāka. Rozā krāsā, vāka krāsa var nedaudz atšķirties. Papīram ir tīklveida drošības raksts. Fotogrāfija (35 mm x 45 mm) ir piestiprināta ierāmētā laukumā 1. lappusē, kurā ir oficiālais zīmogs un izdevējas iestādes nosaukums, kā arī valsts ģerbonis.

Atbilstības tabula

| CZ1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (M) | ––– |
| (T) | ––– |

CZ1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(M)

–––

(T)

–––

Čehijas paraugs 2 (CZ2)

Izdots Čehoslovākijā no 1.7.1986. līdz 30.6.1991.

Apraksts: smags naudaszīmju kvalitātes papīrs (rozā krāsā), uz kura uzdrukāts drošības raksts. Fotogrāfija (35 mm x 45 mm) ir piestiprināta ierāmētā laukumā priekšpusē, kur ir oficiālais zīmogs un izdevējas iestādes nosaukums, kā arī valsts ģerbonis.

Atbilstības tabula

| CZ2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | ––– |
| (T) | ––– |

CZ2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

–––

(T)

–––

Papildu informācija

Kategorijai A/50 zīmogs ir uzspiests apliecības aizmugurē zem vārdiem “Zvláštní záznamy”.

Čehijas paraugs 3 (CZ3)

Izdots Čehoslovākijā no 1.7.1991. līdz 31.12.1992.

Izdots Čehijā no 1.1.1993. līdz 30.6.1993.

Apraksts: laminēts naudaszīmju kvalitātes papīrs (rozā krāsā). Fotogrāfija (35 mm x 45 mm) ir piestiprināta ierāmētā laukumā priekšpusē, kur ir oficiālais zīmogs un izdevējas iestādes nosaukums, kā arī valsts ģerbonis.

Atbilstības tabula

| CZ3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | ––– |
| (T) | ––– |

CZ3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

–––

(T)

–––

Čehijas paraugs 4 (CZ4)

Izdots Čehijā no 1.7.1993. līdz 30.6.1996.

Apraksts: laminēts naudaszīmju kvalitātes papīrs (rozā krāsā). Dokumentam var būt blāvs apvalks. Fotogrāfija (35 mm x 45 mm) ir piestiprināta ierāmētā laukumā priekšpusē, kur ir oficiālais zīmogs un izdevējas iestādes nosaukums, kā arī valsts ģerbonis.

Atbilstības tabula

| CZ4 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | ––– |
| (T) | ––– |

CZ4 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

–––

(T)

–––

Čehijas paraugs 5 (CZ5)

Izdots Čehijā no 1.7.1996. līdz 31.12.2000.

Apraksts: naudaszīmju kvalitātes papīrs (rozā un zilā krāsā) plastikāta vākā ar drošības zīmogu. Apļveida hologrāfisks attēls (ar burtiem “CZ” centrā) uz vāka daļēji nosedz fotogrāfiju apakšā kreisajā pusē. Fotogrāfija (35 mm x 45 mm) ir piestiprināta ierāmētā laukumā priekšpusē, kur ir oficiālais zīmogs un izdevējas iestādes nosaukums, kā arī valsts ģerbonis.

Atbilstības tabula

| CZ5 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | ––– |
| (T) | ––– |

CZ5 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

–––

(T)

–––

Papildu informācija

Kategorijai A/50 zīmogs ir uzspiests apliecības aizmugurē zem vārdiem “Zvláštní záznamy”.

Čehijas paraugs 6 (CZ6)

Izdots Čehijā no 1.1.2001. līdz 30.4.2004.

Apraksts: daudzkrāsains naudaszīmju papīrs (rozā, zilā, zaļā krāsā) plastikāta vākā. Apļveida hologrāfisks attēls (ar burtiem “CZ” centrā) uz vāka daļēji nosedz fotogrāfiju apakšā kreisajā pusē. Fotogrāfija (35 mm x 45 mm) ir piestiprināta ierāmētā laukumā priekšpusē, kur ir oficiālais zīmogs un izdevējas iestādes nosaukums, kā arī valsts ģerbonis.

Atbilstības tabula

| CZ6 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (AM, T) | ––– |

CZ6 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(AM, T)

–––

Čehijas paraugs 7 (CZ7)

Izdots Čehijā kopš 1.5.2004.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu. Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

AM un T.

DĀNIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Dānijas paraugs 1 (DK1)

Izdots Dānijā līdz 30.4.1986.

Apraksts: paraugs ir rozā krāsā, ar četrām lappusēm.

Atbilstības tabula

| DK1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1, A; tikai motocikliem bez blakusvāģa; turētāji ir tiesīgi iegūt pilnu A1 un A kategoriju citās dalībvalstīs |
| A2 | A1, A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C1, C |
| CE | C1E, CE |
| D | D1, D |
| DE | D1E, DE |

DK1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1, A; tikai motocikliem bez blakusvāģa; turētāji ir tiesīgi iegūt pilnu A1 un A kategoriju citās dalībvalstīs

A2

A1, A

B

B

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Papildu informācija

Šis paraugs vairs nav derīgs transportlīdzekļa vadīšanai Dānijā, jo no 1991. gada līdz 1993. gadam visas apliecības bija obligāti jāapmaina. Tomēr apliecību var apmainīt pret jaunu Dānijā izdotu vadītāja apliecību, un citām dalībvalstīm tā jāatzīst līdz 30.4.2038.

Dānijas paraugs 2 (DK2)

Izdots Dānijā no 1.5.1986. līdz 30.6.1996.

Apraksts: uz parauga ir rozā un smilškrāsas līnijas, 4 lappuses.

Atbilstības tabula

| DK2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1, A; tikai motocikliem bez blakusvāģa; turētāji ir tiesīgi iegūt pilnu A1 un A kategoriju citās dalībvalstīs |
| A2 | A1, A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C1, C |
| CE | C1E, CE |
| D | D1, D |
| DE | D1E, DE |

DK2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1, A; tikai motocikliem bez blakusvāģa; turētāji ir tiesīgi iegūt pilnu A1 un A kategoriju citās dalībvalstīs

A2

A1, A

B

B

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Dānijas paraugs 3 (DK3)

Izdots Dānijā no 1.7.1996. līdz 13.4.1997.

Apraksts: uz parauga ir rozā un smilškrāsas līnijas, 4 lappuses.

Atbilstības tabula

| DK3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A1, A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C1, C |
| CE | C1, CE |
| D | D1 |
| DE | D1E, DE |

DK3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A1, A

B

B

BE

BE

C

C1, C

CE

C1, CE

D

D1

DE

D1E, DE

Dānijas paraugs 4 (DK4)

Izdots Dānijā kopš 14.4.1997.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A, B, BE, C, CE, D un DE.

Papildu informācija

To kategoriju vadītāja apliecību, kuras izdeva pirms 1.5.1986., pirmo izdošanas datumu nevar uzzināt. Šādos gadījumos apliecības 10. slejā var būt simbols “<” vai “≤” kopā ar konkrētu gadu, kas norāda, ka attiecīgo kategoriju izsniedza minētajā gadā vai pirms tā.

VĀCIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Vispārīga piezīme: visiem Vācijas paraugiem, kas izdoti pirms 1.1.1999., var parādīties citas ļoti īpašas un ierobežotas tiesības, kuras tabulā nav parādītas. Tajos retajos gadījumus, kad tas tā notiek, jāsazinās ar Vācijas izdevējām iestādēm, ja rodas šaubas par konkrēto tiesību darbības jomu.

Vācijas paraugs 1 (D1)

Izdots Vācijas Federatīvajā Republikā līdz 1.4.1986. (atsevišķos gadījumos izdošanas datums var būt pēc 1.4.1986.).

Apraksts: pelēks, četras lappuses. Praksē var būt dažādas atšķirības attiecībā uz parauga krāsu un formu, jo šo paraugu izdeva vairāk nekā 40 gadus. Paraugiem, kas izdoti Zārzemē, var būt atšķirīgs izmērs, un tie ir divās valodās (vācu un franču valodā).

Atbilstības tabula

| D1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| 1 | A (skatīt: 1) |
| 1 beschränkt auf Leichtkrafträder: 1.4.1980. – 31.3.1986. | A1 |
| 2 | B, BE, C, CE (skatīt: 2, 3, 5) |
| 3 | B, BE, C1, C1E (skatīt: 3, 4, 5) |
| 4 | ––– (skatīt: 6) |
| (5) | ––– |

D1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

1

A (skatīt: 1)

1 beschränkt auf Leichtkrafträder: 1.4.1980. – 31.3.1986.

A1

2

B, BE, C, CE (skatīt: 2, 3, 5)

3

B, BE, C1, C1E (skatīt: 3, 4, 5)

4

––– (skatīt: 6)

(5)

–––

Papildu informācija

| 1. | Ja “Klasse 1” apliecība ir iegūta pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), turētājs turklāt ir tiesīgs vadīt B 79 (≤ 700 cm3) kategorijas transportlīdzekli, un tam apliecība nav jāmaina. Ja šādu apliecību apmaina, turētājam piešķir pilnas B kategorijas apliecību. |
| --- | --- |

1.

Ja “Klasse 1” apliecība ir iegūta pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), turētājs turklāt ir tiesīgs vadīt B 79 (≤ 700 cm3) kategorijas transportlīdzekli, un tam apliecība nav jāmaina. Ja šādu apliecību apmaina, turētājam piešķir pilnas B kategorijas apliecību.

| 2. | Ja apliecības turētāja, kam ir “Klasse 2” tiesības, 50. dzimšanas diena ir 31.12.1999. vai līdz tam, tā tiesības ir spēkā līdz 31.12.2000. Ja apliecības turētājs ir apmainījis to pret jaunā parauga apliecību 31.12.2000. vai līdz tam, ir spēkā jaunā parauga derīguma termiņš un medicīniskās apskates periodiskums. Ja apliecības turētājam 50 gadi paliek pēc 31.12.1999., tam apliecība jāapmaina pret jaunu paraugu 50. dzimšanas dienā, un pēc tam tā ir spēkā piecus gadus.
  Ja šāds apliecības turētājs iedibina savu parasto dzīvesvietu citā dalībvalstī, neievērojot iepriekš minētos noteikumus, tā “Klasse 2” tiesības nav jāatzīst (ja vien tas nav mainījis savu parasto dzīvesvietu, pirms uz viņu attiecās iepriekšminētie noteikumi). |
| --- | --- |

2.

Ja apliecības turētāja, kam ir “Klasse 2” tiesības, 50. dzimšanas diena ir 31.12.1999. vai līdz tam, tā tiesības ir spēkā līdz 31.12.2000. Ja apliecības turētājs ir apmainījis to pret jaunā parauga apliecību 31.12.2000. vai līdz tam, ir spēkā jaunā parauga derīguma termiņš un medicīniskās apskates periodiskums. Ja apliecības turētājam 50 gadi paliek pēc 31.12.1999., tam apliecība jāapmaina pret jaunu paraugu 50. dzimšanas dienā, un pēc tam tā ir spēkā piecus gadus.

Ja šāds apliecības turētājs iedibina savu parasto dzīvesvietu citā dalībvalstī, neievērojot iepriekš minētos noteikumus, tā “Klasse 2” tiesības nav jāatzīst (ja vien tas nav mainījis savu parasto dzīvesvietu, pirms uz viņu attiecās iepriekšminētie noteikumi).

| 3. | Ja “Klasse 2” vai “Klasse 3” apliecība ir iegūta pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), turētājs turklāt ir tiesīgs vadīt A1 un A 79 (≤ 250 cm3) kategorijas transportlīdzekli. Abos gadījumos, apliecību mainot, turētājam piešķir neierobežotas A kategorijas tiesības.
  Ja “Klasse 2” vai “Klasse 3” apliecība ir iegūta pēc iepriekš minētajiem datumiem, bet pirms 1.4.1980., tā dod turētājam tiesības vadīt arī A1 kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Ja “Klasse 2” vai “Klasse 3” apliecība ir iegūta pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), turētājs turklāt ir tiesīgs vadīt A1 un A 79 (≤ 250 cm3) kategorijas transportlīdzekli. Abos gadījumos, apliecību mainot, turētājam piešķir neierobežotas A kategorijas tiesības.

Ja “Klasse 2” vai “Klasse 3” apliecība ir iegūta pēc iepriekš minētajiem datumiem, bet pirms 1.4.1980., tā dod turētājam tiesības vadīt arī A1 kategorijas transportlīdzekļus.

| 4. | “Klasse 3” apliecības turētājs ir tiesīgs arī vadīt CE 79 kategorijas transportlīdzekli (> 12 t, bet kopā ne vairāk kā ar trim asīm).
  Šīs tiesības jānorāda jaunajā apliecībā, kas ir izdota apmaiņā, tikai pēc turētāja nepārprotamas prasības. |
| --- | --- |

4.

“Klasse 3” apliecības turētājs ir tiesīgs arī vadīt CE 79 kategorijas transportlīdzekli (> 12 t, bet kopā ne vairāk kā ar trim asīm).

Šīs tiesības jānorāda jaunajā apliecībā, kas ir izdota apmaiņā, tikai pēc turētāja nepārprotamas prasības.

| 5. | “Klasse 3” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt autobusus bez pasažieriem ar maksimālo masu mazāk nekā 7,5 t, tostarp arī starptautiskajos pārvadājumos. “Klasse 2” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt autobusus bez pasažieriem starptautiskajos pārvadājumos. Pēc paraugu maiņas Vācijā tiesības vadīt autobusu bez pasažieriem ir tikai Vācijas teritorijā, piemērojot valsts kodu. |
| --- | --- |

5.

“Klasse 3” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt autobusus bez pasažieriem ar maksimālo masu mazāk nekā 7,5 t, tostarp arī starptautiskajos pārvadājumos. “Klasse 2” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt autobusus bez pasažieriem starptautiskajos pārvadājumos. Pēc paraugu maiņas Vācijā tiesības vadīt autobusu bez pasažieriem ir tikai Vācijas teritorijā, piemērojot valsts kodu.

| 6. | Ja “Klasse 4” tiesības ir piešķirtas pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), tā nav tikai valsts kategorija, bet arī turētājam dod tiesības vadīt šādu kategoriju transportlīdzekļus:
  A1, A 79 (≤ 250 cm3) un B 79 (≤ 700 cm3). Abos gadījumos, apliecību mainot, turētājam piešķir neierobežotas A un B kategorijas tiesības.
  Ja “Klasse 4” apliecība ir izdota pēc iepriekš minētajiem datumiem, bet pirms 1.4.1980., tā dod turētājam tiesības vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

6.

Ja “Klasse 4” tiesības ir piešķirtas pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), tā nav tikai valsts kategorija, bet arī turētājam dod tiesības vadīt šādu kategoriju transportlīdzekļus:

A1, A 79 (≤ 250 cm3) un B 79 (≤ 700 cm3). Abos gadījumos, apliecību mainot, turētājam piešķir neierobežotas A un B kategorijas tiesības.

Ja “Klasse 4” apliecība ir izdota pēc iepriekš minētajiem datumiem, bet pirms 1.4.1980., tā dod turētājam tiesības vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus.

Vācijas paraugs 2 (D2)

Izdots Vācijas Demokrātiskajā Republikā līdz 1969. gadam

Apraksts: pelēks paraugs, četras lappuses.

Atbilstības tabula

| D2a: paraugs izdots līdz 31.3.1957. |
| --- |
| D2a parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| 1 | A, B (skatīt: 5) |
| 2 | A1, A, B, BE, C, CE (skatīt: 1, 3, 4) |
| 3 | A1, A, B, BE, C1, C1E (skatīt: 2, 3, 4) |
| 4 | A1, A, B (skatīt: 4, 5) |

D2a: paraugs izdots līdz 31.3.1957.

D2a parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

1

A, B (skatīt: 5)

2

A1, A, B, BE, C, CE (skatīt: 1, 3, 4)

3

A1, A, B, BE, C1, C1E (skatīt: 2, 3, 4)

4

A1, A, B (skatīt: 4, 5)

| D2b: paraugs izdots no 1.4.1957. līdz 1969. gadam |
| --- |
| D2b parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| 1 | A |
| 2 | A1, B (skatīt: 4, 5) |
| 3 | A1 |
| 4 | A1, B, BE, C1, C1E (skatīt: 2, 3, 4) |
| 5 | A1, B, BE, C, CE (skatīt: 1, 3, 4) |

D2b: paraugs izdots no 1.4.1957. līdz 1969. gadam

D2b parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

1

A

2

A1, B (skatīt: 4, 5)

3

A1

4

A1, B, BE, C1, C1E (skatīt: 2, 3, 4)

5

A1, B, BE, C, CE (skatīt: 1, 3, 4)

Papildu informācija

Ar likumu noteiktais grozījums, kas stājās spēkā 1.4.1957., izmainīja kategoriju piemērošanas jomu un definīcijas. Šī iemesla dēļ šim paraugam vajadzīgas divas atbilstības tabulas.

| 1. | Ja “Klasse 2” tiesību, kas izdotas pirms 1.4.1957., vai “Klasse 5” tiesību, kas izdotas pēc 31.3.1957., turētāja 50. dzimšanas diena ir 31.12.1999. vai līdz tam, tā tiesības ir spēkā līdz 31.12.2000. Ja apliecības turētājs ir apmainījis to pret jauna parauga apliecību 31.12.2000. vai līdz tam, ir spēkā jaunā parauga derīguma termiņš un medicīniskās apskates periodiskums. Ja apliecības turētājam 50 gadi paliek pēc 31.12.1999., tam apliecība jāapmaina pret jaunu paraugu 50. dzimšanas dienā, un pēc tam tā ir spēkā piecus gadus.
  Ja šāds apliecības turētājs iedibina savu parasto dzīvesvietu citā dalībvalstī, neievērojot iepriekš minētos noteikumus, tā “Klasse 2” tiesības nav jāatzīst (ja vien tas nav mainījis savu parasto dzīvesvietu, pirms uz viņu attiecās iepriekš minētie noteikumi). |
| --- | --- |

1.

Ja “Klasse 2” tiesību, kas izdotas pirms 1.4.1957., vai “Klasse 5” tiesību, kas izdotas pēc 31.3.1957., turētāja 50. dzimšanas diena ir 31.12.1999. vai līdz tam, tā tiesības ir spēkā līdz 31.12.2000. Ja apliecības turētājs ir apmainījis to pret jauna parauga apliecību 31.12.2000. vai līdz tam, ir spēkā jaunā parauga derīguma termiņš un medicīniskās apskates periodiskums. Ja apliecības turētājam 50 gadi paliek pēc 31.12.1999., tam apliecība jāapmaina pret jaunu paraugu 50. dzimšanas dienā, un pēc tam tā ir spēkā piecus gadus.

Ja šāds apliecības turētājs iedibina savu parasto dzīvesvietu citā dalībvalstī, neievērojot iepriekš minētos noteikumus, tā “Klasse 2” tiesības nav jāatzīst (ja vien tas nav mainījis savu parasto dzīvesvietu, pirms uz viņu attiecās iepriekš minētie noteikumi).

| 2. | “Klasse 3” apliecības, kas izdota pirms 1.4.1957., un “Klasse 4” apliecības, kas izdota pēc 31.3.1957., turētājs ir tiesīgs vadīt arī šādu transportlīdzekli: CE 79 (> 12 t, bet kopā ne vairāk kā ar trīs asīm).
  Šīs tiesības jānorāda jaunajā apliecībā, kas ir izdota apmaiņā, tikai pēc turētāja nepārprotamas prasības. |
| --- | --- |

2.

“Klasse 3” apliecības, kas izdota pirms 1.4.1957., un “Klasse 4” apliecības, kas izdota pēc 31.3.1957., turētājs ir tiesīgs vadīt arī šādu transportlīdzekli: CE 79 (> 12 t, bet kopā ne vairāk kā ar trīs asīm).

Šīs tiesības jānorāda jaunajā apliecībā, kas ir izdota apmaiņā, tikai pēc turētāja nepārprotamas prasības.

| 3. | “Klasse 3” apliecības, kas izdota pirms 1.4.1957. (D2a), vai “Klasse 4” apliecības, kas izdota pēc 31.3.1957. (D2b), turētājs ir tiesīgs vadīt tādus autobusus bez pasažieriem, kuru maksimālā masa ir mazāka nekā 7,5 t, tostarp arī starptautiskajos pārvadājumos.
  “Klasse 2” apliecības, kas izdota pirms 1.4.1957. (D2a), vai “Klasse 5” apliecības, kas izdota pēc 31.3.1957. (D2b), turētājs ir tiesīgs vadīt autobusus bez pasažieriem starptautiskajos pārvadājumos.
  Pēc paraugu maiņas Vācijā tiesības vadīt autobusu bez pasažieriem ir tikai Vācijas teritorijā, piemērojot valsts kodu. |
| --- | --- |

3.

“Klasse 3” apliecības, kas izdota pirms 1.4.1957. (D2a), vai “Klasse 4” apliecības, kas izdota pēc 31.3.1957. (D2b), turētājs ir tiesīgs vadīt tādus autobusus bez pasažieriem, kuru maksimālā masa ir mazāka nekā 7,5 t, tostarp arī starptautiskajos pārvadājumos.

“Klasse 2” apliecības, kas izdota pirms 1.4.1957. (D2a), vai “Klasse 5” apliecības, kas izdota pēc 31.3.1957. (D2b), turētājs ir tiesīgs vadīt autobusus bez pasažieriem starptautiskajos pārvadājumos.

Pēc paraugu maiņas Vācijā tiesības vadīt autobusu bez pasažieriem ir tikai Vācijas teritorijā, piemērojot valsts kodu.

| 4. | Apliecības turētājs, kam ir “Klasse 2”, “Klasse 3” vai “Klasse 4” D2a parauga apliecība vai “Klasse 2”, “Klasse 4” vai “Klasse 5” D2b parauga apliecība, kura ir izdota pirms 1.12.1954., ir neierobežotas tiesības vadīt A kategorijas transportlīdzekļus tikai pēc apliecības maiņas. Ja apliecība nav apmainīta, paraugs dod turētājam tiesības vadīt tikai A 79 (≤ 250 cm3) kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

4.

Apliecības turētājs, kam ir “Klasse 2”, “Klasse 3” vai “Klasse 4” D2a parauga apliecība vai “Klasse 2”, “Klasse 4” vai “Klasse 5” D2b parauga apliecība, kura ir izdota pirms 1.12.1954., ir neierobežotas tiesības vadīt A kategorijas transportlīdzekļus tikai pēc apliecības maiņas. Ja apliecība nav apmainīta, paraugs dod turētājam tiesības vadīt tikai A 79 (≤ 250 cm3) kategorijas transportlīdzekļus.

| 5. | Ja dokuments nav apmainīts, piemēro šādus noteikumus.
  Ja “Klasse 1” vai “Klasse 4” apliecība ir izdota pirms 1.12.1954., turētājs ir tiesīgs vadīt tikai B 79 (≤ 700 cm3) kategorijas transportlīdzekļus. Ja “Klasse 1” vai “Klasse 4” apliecība ir izdota pēc minētā datuma, bet pirms 1.4.1957., vai ja “Klasse 2” apliecība ir izdota pēc 31.3.1957., turētājs ir tiesīgs vadīt tikai A 79 (≤ 250 cm3) kategorijas transportlīdzekļus.
  Ja dokumentu apmaina pret jaunu apliecību, turētājam piešķir pilnu B kategoriju. |
| --- | --- |

5.

Ja dokuments nav apmainīts, piemēro šādus noteikumus.

Ja “Klasse 1” vai “Klasse 4” apliecība ir izdota pirms 1.12.1954., turētājs ir tiesīgs vadīt tikai B 79 (≤ 700 cm3) kategorijas transportlīdzekļus. Ja “Klasse 1” vai “Klasse 4” apliecība ir izdota pēc minētā datuma, bet pirms 1.4.1957., vai ja “Klasse 2” apliecība ir izdota pēc 31.3.1957., turētājs ir tiesīgs vadīt tikai A 79 (≤ 250 cm3) kategorijas transportlīdzekļus.

Ja dokumentu apmaina pret jaunu apliecību, turētājam piešķir pilnu B kategoriju.

Vācijas paraugs 3 (D3)

Izdots Vācijas Demokrātiskajā Republikā no 1969. gada līdz 31.5.1982.

Apraksts: vadītāja apliecības grāmatiņa ar 12 lappusēm, pelēkos vākos.

Atbilstības tabula

| D3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| 1 | A |
| 2 | B (skatīt: 4, 5, 6) |
| 3 | — (skatīt: 6) |
| 4 | B, BE, C1, C1E (skatīt: 2, 3, 4, 6) |
| 5 | B, BE, C, CE (skatīt: 1, 3, 4, 6) |
| § 6 StVZO, § 85 StVZO | — (skatīt: 6) |

D3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

1

A

2

B (skatīt: 4, 5, 6)

3

— (skatīt: 6)

4

B, BE, C1, C1E (skatīt: 2, 3, 4, 6)

5

B, BE, C, CE (skatīt: 1, 3, 4, 6)

§ 6 StVZO, § 85 StVZO

— (skatīt: 6)

Papildu informācija

| 1. | Ja “Klasse 5” tiesību turētāja 50. dzimšanas diena ir 31.12.1999. vai līdz tam, tā tiesības ir spēkā līdz 31.12.2000. Ja apliecības turētājs ir apmainījis to pret jauna parauga apliecību 31.12.2000. vai līdz tam, ir spēkā jaunā parauga derīguma termiņš un medicīniskās apskates periodiskums. Ja apliecības turētājam 50 gadi paliek pēc 31.12.1999., tam apliecība jāapmaina pret jaunu paraugu 50. dzimšanas dienā, un pēc tam tā ir spēkā piecus gadus.
  Ja šāds apliecības turētājs iedibina savu parasto dzīvesvietu citā dalībvalstī, neievērojot iepriekš minētos noteikumus, tā “Klasse 2” tiesības nav jāatzīst (ja vien tas nav mainījis savu parasto dzīvesvietu, pirms uz viņu attiecās iepriekš minētie noteikumi). |
| --- | --- |

1.

Ja “Klasse 5” tiesību turētāja 50. dzimšanas diena ir 31.12.1999. vai līdz tam, tā tiesības ir spēkā līdz 31.12.2000. Ja apliecības turētājs ir apmainījis to pret jauna parauga apliecību 31.12.2000. vai līdz tam, ir spēkā jaunā parauga derīguma termiņš un medicīniskās apskates periodiskums. Ja apliecības turētājam 50 gadi paliek pēc 31.12.1999., tam apliecība jāapmaina pret jaunu paraugu 50. dzimšanas dienā, un pēc tam tā ir spēkā piecus gadus.

Ja šāds apliecības turētājs iedibina savu parasto dzīvesvietu citā dalībvalstī, neievērojot iepriekš minētos noteikumus, tā “Klasse 2” tiesības nav jāatzīst (ja vien tas nav mainījis savu parasto dzīvesvietu, pirms uz viņu attiecās iepriekš minētie noteikumi).

| 2. | “Klasse 4” apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt arī šādu transportlīdzekli: CE 79 (> 12 t, bet kopā ne vairāk kā ar trim asīm).
  Šīs tiesības jānorāda jaunajā apliecībā, kas ir izdota apmaiņā, tikai pēc turētāja nepārprotamas prasības. |
| --- | --- |

2.

“Klasse 4” apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt arī šādu transportlīdzekli: CE 79 (> 12 t, bet kopā ne vairāk kā ar trim asīm).

Šīs tiesības jānorāda jaunajā apliecībā, kas ir izdota apmaiņā, tikai pēc turētāja nepārprotamas prasības.

| 3. | “Klasse 4” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt tukšus autobusus ar maksimālo masu līdz 7,5 t, tostarp arī starptautiskajos pārvadājumos. “Klasse 5” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt tukšus autobusus starptautiskajos pārvadājumos. Pēc paraugu maiņas Vācijā tiesības vadīt tukšus autobusus ir tikai Vācijas teritorijā, piemērojot valsts kodu. |
| --- | --- |

3.

“Klasse 4” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt tukšus autobusus ar maksimālo masu līdz 7,5 t, tostarp arī starptautiskajos pārvadājumos. “Klasse 5” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt tukšus autobusus starptautiskajos pārvadājumos. Pēc paraugu maiņas Vācijā tiesības vadīt tukšus autobusus ir tikai Vācijas teritorijā, piemērojot valsts kodu.

| 4. | Apliecības turētājs, kam ir tāda “Klasse 2”, “4” vai “5” apliecība, kura sākotnēji ir izdota pirms 1.12.1954., ir neierobežotas tiesības vadīt A kategorijas transportlīdzekļus tikai pēc apliecības maiņas. Ja apliecība nav apmainīta, paraugs dod turētājam tiesības vadīt tikai A 79 (≤ 250 cm3) kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

4.

Apliecības turētājs, kam ir tāda “Klasse 2”, “4” vai “5” apliecība, kura sākotnēji ir izdota pirms 1.12.1954., ir neierobežotas tiesības vadīt A kategorijas transportlīdzekļus tikai pēc apliecības maiņas. Ja apliecība nav apmainīta, paraugs dod turētājam tiesības vadīt tikai A 79 (≤ 250 cm3) kategorijas transportlīdzekļus.

| 5. | Ja dokuments nav apmainīts, piemēro šādus noteikumus.
  Ja “Klasse 1” apliecība ir izdota pirms 1.12.1954., turētājs ir tiesīgs vadīt B 79 (≤ 700 cm3) kategorijas transportlīdzekļus. Ja “Klasse 1” apliecība ir izdota pēc minētā datuma, bet pirms 1.4.1957., vai ja “Klasse 2” apliecība ir izdota pēc 1.4.1957., turētājs ir tiesīgs vadīt tikai A 79 kategorijas (≤ 250 cm3) transportlīdzekļus.
  Ja dokumentu apmaina pret jaunu apliecību, turētājam piešķir pilnu B kategoriju. |
| --- | --- |

5.

Ja dokuments nav apmainīts, piemēro šādus noteikumus.

Ja “Klasse 1” apliecība ir izdota pirms 1.12.1954., turētājs ir tiesīgs vadīt B 79 (≤ 700 cm3) kategorijas transportlīdzekļus. Ja “Klasse 1” apliecība ir izdota pēc minētā datuma, bet pirms 1.4.1957., vai ja “Klasse 2” apliecība ir izdota pēc 1.4.1957., turētājs ir tiesīgs vadīt tikai A 79 kategorijas (≤ 250 cm3) transportlīdzekļus.

Ja dokumentu apmaina pret jaunu apliecību, turētājam piešķir pilnu B kategoriju.

| 6. | Ja tas ir saskaņā ar § 6 StVZO vai § 85 StVZO vai ja turētājam ir “Klasse 2”, “3”, “4” vai “5” apliecība, ko tas ieguvis pirms 1.4.1980., tas turklāt ir tiesīgs vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus. Šajā gadījumā “Klasse 3” nav tikai valsts kategorija. |
| --- | --- |

6.

Ja tas ir saskaņā ar § 6 StVZO vai § 85 StVZO vai ja turētājam ir “Klasse 2”, “3”, “4” vai “5” apliecība, ko tas ieguvis pirms 1.4.1980., tas turklāt ir tiesīgs vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus. Šajā gadījumā “Klasse 3” nav tikai valsts kategorija.

Vācijas paraugs 4 (D4)

Izdots Vācijas Demokrātiskajā Republikā no 1.6.1982. līdz 2.10.1990.

Apraksts: spilgti rozā papīra paraugs ar četrām lappusēm.

Atbilstības tabula

| D4 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A1, A |
| B | B, BE, C1 (skatīt: 2, 3) |
| C | B, BE, C1, C1E, C (skatīt: 1, 3) |
| D | B, BE, C1, C1E, D (skatīt: 1) |
| BE | B, BE, C1, C1E (skatīt: 2) |
| CE | B, BE, C1, C1E, C, CE (skatīt: 1) |
| DE | B, BE, C1, C1E, D, DE (skatīt: 1) |

D4 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A1, A

B

B, BE, C1 (skatīt: 2, 3)

C

B, BE, C1, C1E, C (skatīt: 1, 3)

D

B, BE, C1, C1E, D (skatīt: 1)

BE

B, BE, C1, C1E (skatīt: 2)

CE

B, BE, C1, C1E, C, CE (skatīt: 1)

DE

B, BE, C1, C1E, D, DE (skatīt: 1)

Papildu informācija

| 1. | Ja “Klasse C”, “CE”, “D” un “DE” tiesību turētāja 50. dzimšanas diena ir 31.12.1999. vai pirms tam, tā tiesības ir spēkā līdz 31.12.2000. Ja apliecības turētājs ir apmainījis to pret jauna parauga apliecību 31.12.2000. vai pirms tam, ir spēkā jaunā parauga derīguma termiņš un medicīniskās apskates periodiskums. Ja apliecības turētājam 50 gadi paliek pēc 31.12.1999., tam apliecība jāapmaina pret jaunu paraugu 50. dzimšanas dienā, un pēc tam tā ir spēkā piecus gadus.
  Ja šāds apliecības turētājs iedibina savu parasto dzīvesvietu citā dalībvalstī, neievērojot iepriekš minētos noteikumus, tā “Klasse C” tiesības nav jāatzīst (ja vien tas nav mainījis savu parasto dzīvesvietu, pirms uz viņu attiecās iepriekš minētie noteikumi). |
| --- | --- |

1.

Ja “Klasse C”, “CE”, “D” un “DE” tiesību turētāja 50. dzimšanas diena ir 31.12.1999. vai pirms tam, tā tiesības ir spēkā līdz 31.12.2000. Ja apliecības turētājs ir apmainījis to pret jauna parauga apliecību 31.12.2000. vai pirms tam, ir spēkā jaunā parauga derīguma termiņš un medicīniskās apskates periodiskums. Ja apliecības turētājam 50 gadi paliek pēc 31.12.1999., tam apliecība jāapmaina pret jaunu paraugu 50. dzimšanas dienā, un pēc tam tā ir spēkā piecus gadus.

Ja šāds apliecības turētājs iedibina savu parasto dzīvesvietu citā dalībvalstī, neievērojot iepriekš minētos noteikumus, tā “Klasse C” tiesības nav jāatzīst (ja vien tas nav mainījis savu parasto dzīvesvietu, pirms uz viņu attiecās iepriekš minētie noteikumi).

| 2. | “Klasse B” un “BE” apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt arī šādu transportlīdzekli: CE 79 (> 12 t, bet kopā ne vairāk kā ar trim asīm).
  Šīs tiesības jānorāda jaunajā apliecībā, kas ir izdota apmaiņā, tikai pēc turētāja nepārprotamas prasības. |
| --- | --- |

2.

“Klasse B” un “BE” apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt arī šādu transportlīdzekli: CE 79 (> 12 t, bet kopā ne vairāk kā ar trim asīm).

Šīs tiesības jānorāda jaunajā apliecībā, kas ir izdota apmaiņā, tikai pēc turētāja nepārprotamas prasības.

| 3. | “Klasse B” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt tukšus autobusus ar maksimālo masu līdz 7,5 t, tostarp arī starptautiskajos pārvadājumos.
  “Klasse C” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt tukšus autobusus starptautiskajos pārvadājumos. Pēc paraugu maiņas Vācijā tiesības vadīt tukšus autobusus ir tikai Vācijas teritorijā, piemērojot valsts kodu. |
| --- | --- |

3.

“Klasse B” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt tukšus autobusus ar maksimālo masu līdz 7,5 t, tostarp arī starptautiskajos pārvadājumos.

“Klasse C” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt tukšus autobusus starptautiskajos pārvadājumos. Pēc paraugu maiņas Vācijā tiesības vadīt tukšus autobusus ir tikai Vācijas teritorijā, piemērojot valsts kodu.

Vācijas paraugs 5 (D5)

Izdots Vācijas Federatīvajā Republikā no 1.4.1986. līdz 31.12.1998.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| D5 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| 1 | A1, A (skatīt: 2) |
| 1a | A1, A |
| 1b | A1 |
| 2 | B, BE, C1, C1E, C, CE (skatīt: 1, 3, 5) |
| 3 | B, BE, C1, C1E (skatīt: 3, 4, 5) |
| (4) | — (skatīt: 6) |
| (5) | — |

D5 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

1

A1, A (skatīt: 2)

1a

A1, A

1b

A1

2

B, BE, C1, C1E, C, CE (skatīt: 1, 3, 5)

3

B, BE, C1, C1E (skatīt: 3, 4, 5)

(4)

— (skatīt: 6)

(5)

—

Papildu informācija

| 1. | Ja “Klasse 2” tiesību turētāja 50. dzimšanas diena ir 31.12.1999. vai pirms tam, tā tiesības ir spēkā līdz 31.12.2000. Ja apliecības turētājs ir to apmainījis pret jauna parauga apliecību 31.12.2000. vai pirms tam, ir spēkā jaunā parauga derīguma termiņš un medicīniskās apskates periodiskums. Ja apliecības turētājam 50 gadi paliek pēc 31.12.1999., tam apliecība jāapmaina pret jaunu paraugu 50. dzimšanas dienā, un pēc tam tā ir spēkā piecus gadus.
  Ja šāds apliecības turētājs iedibina savu parasto dzīvesvietu citā dalībvalstī, neievērojot iepriekš minētos noteikumus, tā “Klasse 2” tiesības nav jāatzīst (ja vien tas nav mainījis savu parasto dzīvesvietu, pirms uz viņu attiecās iepriekš minētie noteikumi). |
| --- | --- |

1.

Ja “Klasse 2” tiesību turētāja 50. dzimšanas diena ir 31.12.1999. vai pirms tam, tā tiesības ir spēkā līdz 31.12.2000. Ja apliecības turētājs ir to apmainījis pret jauna parauga apliecību 31.12.2000. vai pirms tam, ir spēkā jaunā parauga derīguma termiņš un medicīniskās apskates periodiskums. Ja apliecības turētājam 50 gadi paliek pēc 31.12.1999., tam apliecība jāapmaina pret jaunu paraugu 50. dzimšanas dienā, un pēc tam tā ir spēkā piecus gadus.

Ja šāds apliecības turētājs iedibina savu parasto dzīvesvietu citā dalībvalstī, neievērojot iepriekš minētos noteikumus, tā “Klasse 2” tiesības nav jāatzīst (ja vien tas nav mainījis savu parasto dzīvesvietu, pirms uz viņu attiecās iepriekš minētie noteikumi).

| 2. | Ja “Klasse 1” D1 parauga apliecība ir iegūta pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), turētājs turklāt ir tiesīgs vadīt B 79 (≤ 700 cm3) kategorijas transportlīdzekli, un tam apliecība nav jāmaina. Ja šādu apliecību apmaina, turētājam piešķir pilnas B kategorijas apliecību.
  Iepriekš minētais attiecas uz D5 paraugu tikai tad, ja D1 ir izdots tam pašam turētājam pirms attiecīgajiem datumiem un ja pēc tam tas ir apmainīts uz D5 paraugu. |
| --- | --- |

2.

Ja “Klasse 1” D1 parauga apliecība ir iegūta pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), turētājs turklāt ir tiesīgs vadīt B 79 (≤ 700 cm3) kategorijas transportlīdzekli, un tam apliecība nav jāmaina. Ja šādu apliecību apmaina, turētājam piešķir pilnas B kategorijas apliecību.

Iepriekš minētais attiecas uz D5 paraugu tikai tad, ja D1 ir izdots tam pašam turētājam pirms attiecīgajiem datumiem un ja pēc tam tas ir apmainīts uz D5 paraugu.

| 3. | Ja “Klasse 2” vai “Klasse 3” D1 parauga apliecība ir iegūta pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), turētājs turklāt ir tiesīgs vadīt A1 un A 79 (≤ 250 cm3) kategoriju transportlīdzekļus. Abos gadījumos, apliecību mainot, turētājam piešķir neierobežotas A kategorijas tiesības. Ja “Klasse 2” vai “Klasse 3” apliecība ir iegūta pēc iepriekš minētajiem datumiem, bet pirms 1.4.1980., turētājs turklāt ir tiesīgs vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus.
  Iepriekš minētais attiecas uz D5 paraugu tikai tad, ja D1 ir izdots tam pašam turētājam pirms attiecīgajiem datumiem un ja pēc tam tas ir apmainīts uz D5 paraugu. |
| --- | --- |

3.

Ja “Klasse 2” vai “Klasse 3” D1 parauga apliecība ir iegūta pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), turētājs turklāt ir tiesīgs vadīt A1 un A 79 (≤ 250 cm3) kategoriju transportlīdzekļus. Abos gadījumos, apliecību mainot, turētājam piešķir neierobežotas A kategorijas tiesības. Ja “Klasse 2” vai “Klasse 3” apliecība ir iegūta pēc iepriekš minētajiem datumiem, bet pirms 1.4.1980., turētājs turklāt ir tiesīgs vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus.

Iepriekš minētais attiecas uz D5 paraugu tikai tad, ja D1 ir izdots tam pašam turētājam pirms attiecīgajiem datumiem un ja pēc tam tas ir apmainīts uz D5 paraugu.

| 4. | “Klasse 3” apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt arī šādu transportlīdzekli: CE 79 (> 12 t, bet kopā ne vairāk kā ar trim asīm).
  Šīs tiesības jānorāda jaunajā apliecībā, kas ir izdota apmaiņā, tikai pēc turētāja nepārprotamas prasības. |
| --- | --- |

4.

“Klasse 3” apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt arī šādu transportlīdzekli: CE 79 (> 12 t, bet kopā ne vairāk kā ar trim asīm).

Šīs tiesības jānorāda jaunajā apliecībā, kas ir izdota apmaiņā, tikai pēc turētāja nepārprotamas prasības.

| 5. | “Klasse 3” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt autobusus bez pasažieriem ar maksimālo masu līdz 7,5 t, tostarp arī starptautiskajos pārvadājumos. “Klasse 2” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt autobusus bez pasažieriem starptautiskajos pārvadājumos, un viņam nav obligāti jābūt D2 paraugam. Pēc paraugu maiņas Vācijā tiesības vadīt autobusu bez pasažieriem ir tikai Vācijas teritorijā, piemērojot valsts kodu. |
| --- | --- |

5.

“Klasse 3” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt autobusus bez pasažieriem ar maksimālo masu līdz 7,5 t, tostarp arī starptautiskajos pārvadājumos. “Klasse 2” transportlīdzekļa turētājs ir tiesīgs vadīt autobusus bez pasažieriem starptautiskajos pārvadājumos, un viņam nav obligāti jābūt D2 paraugam. Pēc paraugu maiņas Vācijā tiesības vadīt autobusu bez pasažieriem ir tikai Vācijas teritorijā, piemērojot valsts kodu.

| 6. | Ja “Klasse 4” D1 parauga tiesības ir piešķiras pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), tā nav tikai valsts kategorija, bet tā turētājam dot tiesības vadīt šādu kategoriju transportlīdzekļus: A1, A 79 (≤ 250 cm3) un B 79 (≤ 700 cm3). Abos gadījumos, apliecību mainot, turētājam piešķir neierobežotas A un B kategorijas tiesības. Ja “Klasse 4” apliecība ir izdota pēc iepriekš minētajiem datumiem, bet pirms 1.4.1980., tā dot tiesības vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus.
  Iepriekš minētais attiecas uz D5 paraugu tikai tad, ja D1 ir izdots tam pašam turētājam pirms attiecīgajiem datumiem un ja pēc tam tas ir apmainīts uz D5 paraugu. |
| --- | --- |

6.

Ja “Klasse 4” D1 parauga tiesības ir piešķiras pirms 1.12.1954. (pirms 1.10.1960. Zārzemē), tā nav tikai valsts kategorija, bet tā turētājam dot tiesības vadīt šādu kategoriju transportlīdzekļus: A1, A 79 (≤ 250 cm3) un B 79 (≤ 700 cm3). Abos gadījumos, apliecību mainot, turētājam piešķir neierobežotas A un B kategorijas tiesības. Ja “Klasse 4” apliecība ir izdota pēc iepriekš minētajiem datumiem, bet pirms 1.4.1980., tā dot tiesības vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus.

Iepriekš minētais attiecas uz D5 paraugu tikai tad, ja D1 ir izdots tam pašam turētājam pirms attiecīgajiem datumiem un ja pēc tam tas ir apmainīts uz D5 paraugu.

Vācijas paraugs 6 (D6)

Izdots Vācijā kopš 1.1.1999.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

M, L un T.

IGAUNIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Igaunijas paraugs 1 (EST1)

Izdots Igaunijā no 1.11.1994. līdz 30.9.2004.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs.

Atbilstības tabula

| EST1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (R) | ––– |
| (T) | ––– |

EST1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(R)

–––

(T)

–––

Papildu informācija

Kopš 1.2.1999. apliecības priekšpusē zem 5. punkta un apliecības aizmugurē (hologrammas veidā) ir norādīti vārdi “Eesti Riiklik Autoregistrikeskus” (izdevēja iestāde). Apliecības aizmugurē katrai kategorijai ir norādīts izdošanas datums. Uz apliecības uzdrukātā skaitliskā informācija ir mainīta 1.10.1999. Valsts R un T kategorijas tiek izdotas kopš 1.2.2001.

Vārds “ESMANE” apliecības priekšpusē apakšā centrā norāda, ka tās turētājs ir vadītājs iesācējs, un šādas apliecības derīguma termiņš ir ne vairāk kā 2 gadi.

Igaunijas paraugs 2 (EST2)

Izdots Igaunijā kopš 1.10.2004.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

R un T.

Papildu informācija

Vārds “ESMANE” apliecības aizmugurē apakšā centrā norāda, ka tās turētājs ir vadītājs iesācējs, un šādas apliecības derīguma termiņš ir ne vairāk kā 2 gadi.

GRIEĶIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Grieķijas paraugs 1 (GR1)

Izdots Grieķijā no 12.1.1987. līdz 31.3.1997.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| GR1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| B Για επαγγελματική χρήση | B |
| Γ | C |
| Δ | D |
| BE | BE |
| ΓΕ | CE |
| ΔΕ | DE |

GR1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

B Για επαγγελματική χρήση

B

Γ

C

Δ

D

BE

BE

ΓΕ

CE

ΔΕ

DE

Grieķijas paraugs 2 (GR2)

Izdots Grieķijā no 1.4.1997. līdz 30.4.2001.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Atbilstības tabula

| GR2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1/A1 | A1 |
| A/A | A |
| B1/B1 | B1 |
| B/B | B |
| C/Γ | C |
| D/Δ | D |
| BE/BE | BE |
| CE/Γ E | CE |
| DE/Δ E | DE |

GR2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1/A1

A1

A/A

A

B1/B1

B1

B/B

B

C/Γ

C

D/Δ

D

BE/BE

BE

CE/Γ E

CE

DE/Δ E

DE

Grieķijas paraugs 3 (GR3)

Izdots Grieķijā kopš 1.5.2001.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A, B, BE, C, CE, D un DE.

SPĀNIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Spānijas paraugs 1 (E1)

Izdots Spānijā no 4.3.1984. līdz 26.6.1997.

Apraksts: rozā papīra apliecība ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| E1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A2 | A |
| B1 | B |
| B1E, B2E | BE |
| B2 | B profesionālai lietošanai |
| C1 | C1 (skatīt: 1) |
| C1E, C2E | C1E (skatīt: 1) |
| C2 | C, CE (skatīt: 2) |
| D | D |
| DE | DE |

E1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A2

A

B1

B

B1E, B2E

BE

B2

B profesionālai lietošanai

C1

C1 (skatīt: 1)

C1E, C2E

C1E (skatīt: 1)

C2

C, CE (skatīt: 2)

D

D

DE

DE

Papildu informācija

| 1. | Ja apliecības 6. lapā nav maksimālās atļautās masas ierobežojuma līdz 7 500 kg, C1 kategorija ietver tiesības vadīt C kategorijas transportlīdzekļus. Ja nav norādes uz šādu ierobežojumu un apliecības turētājam ir tiesības vadīt C1E vai C2E transportlīdzekļus, šīs kategorijas ietver tiesības vadīt CE kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

1.

Ja apliecības 6. lapā nav maksimālās atļautās masas ierobežojuma līdz 7 500 kg, C1 kategorija ietver tiesības vadīt C kategorijas transportlīdzekļus. Ja nav norādes uz šādu ierobežojumu un apliecības turētājam ir tiesības vadīt C1E vai C2E transportlīdzekļus, šīs kategorijas ietver tiesības vadīt CE kategorijas transportlīdzekļus.

| 2. | C2 apliecības turētājam ir tiesības vadīt arī DE kategorijas transportlīdzekļus, ja tam ir arī D kategorijas apliecība. |
| --- | --- |

2.

C2 apliecības turētājam ir tiesības vadīt arī DE kategorijas transportlīdzekļus, ja tam ir arī D kategorijas apliecība.

Spānijas paraugs 2 (E2)

Izdots Spānijā no 27.6.1997. līdz 1.11.2004.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Spānijas paraugs 3 (E3)

Izdots Spānijā kopš 2.11.2004.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviesta šāda valsts kategorija:

(btp).

FRANCIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Francijas paraugs 1 (F1)

Izdots Francijā līdz 1954. gadam

Apraksts: rozā karte ar divām lappusēm un fotogrāfiju priekšpusē.

Atbilstības tabula

| F1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| ––– | B (skatīt: 1) |
| 1
  o

  Voitures affectés à des transports en commun | D |
| 2
  o

  véhicules pesant en charge plus de 3 000 kg | C, CE |
| 3
  o

  Motocycles à deux roues | A |

F1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

–––

B (skatīt: 1)

1
  o

  Voitures affectés à des transports en commun

D

2
  o

  véhicules pesant en charge plus de 3 000 kg

C, CE

3
  o

  Motocycles à deux roues

A

Papildu informācija

Ja apliecības aizmugurē nekas nav norādīts, tā nav derīga 1
  o
  , 2
  o
  , 3
  o
  kategorijas transportlīdzekļu vadīšanai. Tāpēc dokumentā nav norādītas B kategorijai līdzvērtīgas tiesības, kas nav iekļautas kādā no trim aprakstītajām kategorijām. Tabulā tas ir parādīts ar simbolu “–––”.

Francijas paraugs 2 (F2)

Izdots Francijā no 1954. gada līdz 20.1.1975.

Apraksts: rozā papīra apliecība (ievērojami lielāka nekā paraugi Direktīvas 91/439/EEK I pielikumā), sešas lappuses.

Atbilstības tabula

| F2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| C | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| D | A1, B, BE, C, CE, D, DE (skatīt: 1) |
| BE | A1, B, BE |
| CE | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| DE | A1, B, BE, C, CE, D, DE (skatīt: 1) |
| FA1 | A1 + kods (10, 15, ...) |
| FA | A + kods (10, 15, ...) |
| FB | B + kods (10, 15, ...) |

F2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

C

A1, B, BE, C, CE, D, DE

D

A1, B, BE, C, CE, D, DE (skatīt: 1)

BE

A1, B, BE

CE

A1, B, BE, C, CE, D, DE

DE

A1, B, BE, C, CE, D, DE (skatīt: 1)

FA1

A1 + kods (10, 15, ...)

FA

A + kods (10, 15, ...)

FB

B + kods (10, 15, ...)

Papildu informācija

| 1. | Ja braukšanas eksāmena laikā izmantotais transportlīdzeklis, ar kuru apliecības turētājs nokārtoja praktisko eksāmenu D vai DE kategorijai, bija ≤ 3,5 t, apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt tikai šādu kategoriju transportlīdzekļus: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Ja braukšanas eksāmena laikā izmantotais transportlīdzeklis, ar kuru apliecības turētājs nokārtoja praktisko eksāmenu D vai DE kategorijai, bija ≤ 3,5 t, apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt tikai šādu kategoriju transportlīdzekļus: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Francijas paraugs 3 (F3)

Izdots Francijā no 20.1.1975. līdz 1.3.1980.

Apraksts: rozā papīra apliecība (ievērojami lielāka nekā paraugi Direktīvas 91/439/EEK I pielikumā), sešas lappuses.

Atbilstības tabula

| F3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| C | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t) |
| C1 | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| D | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (skatīt: 1) |
| BE | A1, B, BE |
| DE | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| FA1 | A1 + kods (10, 15, ...) |
| FA | A + kods (10, 15, ...) |
| FB | B + kods (10, 15, ...) |
| FBE | BE + kods (10, 15, ...) |

F3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

C

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

C1

A1, B, BE, C, CE, D, DE

D

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (skatīt: 1)

BE

A1, B, BE

DE

A1, B, BE, C, CE, D, DE

FA1

A1 + kods (10, 15, ...)

FA

A + kods (10, 15, ...)

FB

B + kods (10, 15, ...)

FBE

BE + kods (10, 15, ...)

Papildu informācija

| 1. | Ja braukšanas eksāmena laikā izmantotais transportlīdzeklis, ar kuru apliecības turētājs nokārtoja praktisko eksāmenu D kategorijai, bija ≤ 3,5 t (no 20.1.1975. līdz 31.5.1979.) vai ≤ 7 t (no 1.6.1979. līdz 1.3.1980.), apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt tikai šādu kategoriju transportlīdzekļus: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Ja braukšanas eksāmena laikā izmantotais transportlīdzeklis, ar kuru apliecības turētājs nokārtoja praktisko eksāmenu D kategorijai, bija ≤ 3,5 t (no 20.1.1975. līdz 31.5.1979.) vai ≤ 7 t (no 1.6.1979. līdz 1.3.1980.), apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt tikai šādu kategoriju transportlīdzekļus: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Francijas paraugs 4 (F4)

Izdots Francijā no 1.3.1980. līdz 1.1.1985.

Apraksts: rozā papīra apliecība (ievērojami lielāka nekā paraugi Direktīvas 91/439/EEK I pielikumā), sešas lappuses.

Atbilstības tabula

| F4 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1, B1 |
| A2 | A, B1 |
| A3 | A, B1 |
| A4 | B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t) |
| C1 | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| D | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (skatīt: 1) |
| DE | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE |
| FA1 | A1, B1 + kods (10, 15, ...) |
| FA2 | A, B1 + kods (10, 15, ...) |
| FA3 | A, B1 + kods (10, 15, ...) |
| FA4 | B1 + kods (10, 15, ...) |
| FB | A1, B + kods (10, 15, ...) |

F4 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1, B1

A2

A, B1

A3

A, B1

A4

B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

C1

A1, B, BE, C, CE, D, DE

D

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (skatīt: 1)

DE

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE

FA1

A1, B1 + kods (10, 15, ...)

FA2

A, B1 + kods (10, 15, ...)

FA3

A, B1 + kods (10, 15, ...)

FA4

B1 + kods (10, 15, ...)

FB

A1, B + kods (10, 15, ...)

Papildu informācija

| 1. | Ja braukšanas eksāmena laikā izmantotais transportlīdzeklis, ar kuru apliecības turētājs nokārtoja praktisko eksāmenu D kategorijai, bija ≤ 7 t, apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt tikai šādu kategoriju transportlīdzekļus: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Ja braukšanas eksāmena laikā izmantotais transportlīdzeklis, ar kuru apliecības turētājs nokārtoja praktisko eksāmenu D kategorijai, bija ≤ 7 t, apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt tikai šādu kategoriju transportlīdzekļus: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Francijas paraugs 5 (F5)

Izdots Francijā no 1.1.1985. līdz 30.6.1990.

Apraksts: rozā papīra apliecība ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| F5 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| AT | B1 |
| AL | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| C limité | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t) |
| CE | A1, B, BE, C, CE |
| D | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (skatīt: 1) |
| DE | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE |

F5 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

AT

B1

AL

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

A1, B, BE, C, CE, D, DE

C limité

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

CE

A1, B, BE, C, CE

D

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (skatīt: 1)

DE

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE

Papildu informācija

| 1. | Ja D kategorijas braukšanas eksāmena laikā izmantotā transportlīdzekļa masa bija mazāka nekā 3,5 t, apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt tikai šādu kategoriju transportlīdzekļus: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Ja D kategorijas braukšanas eksāmena laikā izmantotā transportlīdzekļa masa bija mazāka nekā 3,5 t, apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt tikai šādu kategoriju transportlīdzekļus: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Francijas paraugs 6 (F6)

Izdots Francijā no 1.7.1990. līdz 15.11.1994.

Apraksts: rozā papīra apliecība ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| F6 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| AT | B1 |
| AL | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

F6 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

AT

B1

AL

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Francijas paraugs 7 (F7)

Izdots Francijā no 15.11.1994. līdz 28.2.1999.

Apraksts: rozā papīra apliecība ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| F7 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| AT | B1 |
| AL | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

F7 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

AT

B1

AL

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Francijas paraugs 8 (F8)

Izdots Francijā kopš 1.3.1999.

Apraksts: rozā papīra apliecība saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B1, B, BE, C, CE, D un DE.

ĪRIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Īrijas paraugs 1 (IRL1)

Izdots Īrijā no 25.6.1992. līdz 16.11.1999.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| IRL1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (M, W) | ––– |

IRL1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(M, W)

–––

Papildu informācija

Šis paraugs ir izdots divvalodu formātā ar tekstu īru (gēlu) valodā pirms teksta angļu valodā. Šī parauga pēdējās apliecības derīguma termiņš izbeidzas 16.11.2009.

Īrijas paraugs 2 (IRL2)

Izdots Īrijā aptuveni kopš 17.11.1999.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Papildu informācija

Šis paraugs ir izdots divvalodu formātā ar tekstu īru (gēlu) valodā pirms teksta angļu valodā.

ITĀLIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Vispārīga piezīme: ja apliecības turētājs grib vadīt D vai D + E kategorijas transportlīdzekļus profesionālai lietošanai, visiem Itālijas paraugiem bez attiecīgā parauga apliecības obligāti jābūt arī Certificato di abilitazione professionale (profesionālās kompetences atestāts).

Itālijas paraugs 1 (I1)

Izdots Itālijā no 1959. gada līdz 1989. gadam

Apraksts: rozā un zila papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| I1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | A, B (skatīt: 1) |
| BE | A, B, BE (skatīt: 1) |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE (skatīt: 2) |
| (F) | ––– |

I1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

A, B (skatīt: 1)

BE

A, B, BE (skatīt: 1)

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE (skatīt: 2)

(F)

–––

Papildu informācija

| 1. | Tiesības vadīt motociklus (A kategorija) ar B/BE apliecību tika piešķirtas līdz 1.1.1986. |
| --- | --- |

1.

Tiesības vadīt motociklus (A kategorija) ar B/BE apliecību tika piešķirtas līdz 1.1.1986.

| 2. | Paraugs I1 līdz I6: apliecības turētājam jābūt profesionālās kompetences atestātam (“Certificato di abilitazione professionale”), lai tas būtu tiesīgs vadīt D, DE kategorijas transportlīdzekļus profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

2.

Paraugs I1 līdz I6: apliecības turētājam jābūt profesionālās kompetences atestātam (“Certificato di abilitazione professionale”), lai tas būtu tiesīgs vadīt D, DE kategorijas transportlīdzekļus profesionālai lietošanai.

Itālijas paraugs 2 (I2)

Izdots Itālijā no 1990. gada līdz 1995. gadam

Apraksts: rozā un zila papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| I2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

I2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Itālijas paraugs 3 (I3)

Izdots Itālijā no 1995. gada līdz 1996. gadam

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| I3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

I3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Itālijas paraugs 4 (I4)

Izdots Itālijā no 1996. gada līdz 1997. gadam

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| I4 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

I4 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Papildu informācija

Apliecības turētājam, kas vēl nav sasniedzis 21 gada vecumu, jābūt jebkura līmeņa profesionālās kompetences atestātam, lai viņš būtu tiesīgs vadīt C un CE kategorijas transportlīdzekļus.

Itālijas paraugs 5 (I5)

Izdots Itālijā no 1997. gada līdz 1999. gadam

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Papildu informācija

Apliecības turētājam, kas vēl nav sasniedzis 21 gada vecumu, jābūt jebkura līmeņa profesionālās kompetences atestātam, lai viņš būtu tiesīgs vadīt C un CE kategorijas transportlīdzekļus.

Itālijas paraugs 6 (I6)

Izdots Itālijā kopš 1999. gada

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C, CE, D un DE.

KIPRĀ IZDOTIE PARAUGI

Kipras paraugs 1 (CY1)

Izdots Kiprā no 20.11.1996. līdz 30.4.2004.

Apraksts: zaļa papīra apliecība ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| CY1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| H (H) | A |
| Θ (I) | B1 |
| Δ (D) | B, BE |
| B (B) | C |
| IB (L) | CE |
| Γ (C) | D 79, DE 79 (< 23 pasažieru sēdvietas), D1, D1E |
| A (A) | D, DE |

CY1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

H (H)

A

Θ (I)

B1

Δ (D)

B, BE

B (B)

C

IB (L)

CE

Γ (C)

D 79, DE 79 (< 23 pasažieru sēdvietas), D1, D1E

A (A)

D, DE

Kipras paraugs 2 (CY2)

Izdots Kiprā kopš 1.5.2004.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

ΣΤ (F), H (H), Z (G), Θ (Ι), I (J), IA (K), IB (L).

LATVIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Latvijas paraugs 1 (LV1)

Izdots Latvijā no 28.9.1993. līdz 30.4.2004.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs.

Atbilstības tabula

| LV1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A2 | A (≤ 25 kW, ≤ 0,16 kW/kg) |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

LV1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A2

A (≤ 25 kW, ≤ 0,16 kW/kg)

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Latvijas paraugs 2 (LV2)

Izdots Latvijā kopš 1.5.2004.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

TRAM, TROL, M, T.

LIETUVĀ IZDOTIE PARAUGI

Lietuvas paraugs 1 (LT1)

Izdots Lietuvā līdz 1.4.2000.

Apraksts: dzeltens apzīmogots, laminēts divpusējas kartes paraugs.

Atbilstības tabula

| LT1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

LT1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Papildu informācija

Šajā paraugā nav ierakstīts derīguma termiņa beigu datums. Šā parauga pēdējās apliecības derīguma termiņš beidzās 31.12.2005.

Lietuvas paraugs 2 (LT2)

Izdots Lietuvā no 1.4.2000. līdz 31.12.2002.

Apraksts: dzeltens apzīmogots, laminēts divpusējas kartes paraugs.

Atbilstības tabula

| LT2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

LT2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Papildu informācija

Šā parauga apliecības ir derīgas līdz dokumentā ierakstītajam derīguma termiņa beigu datumam.

Lietuvas paraugs 3 (LT3)

Izdots Lietuvā kopš 1.1.2003.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs. Dati (fotogrāfija, kategorijas un personas dati) ar lāzeru iegravēti polikarbonāta slānī.

Atbilstības tabula

| LT3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

LT3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

–––

LUKSEMBURGĀ IZDOTIE PARAUGI

Luksemburgas paraugs 1 (L1)

Izdots Luksemburgā līdz 31.12.1985.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| L1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A |
| (A2) | ––– |
| (A3) | ––– |
| B1/B2 | B (skatīt: 1) |
| C1/C2 | C |
| CE2 | C, CE (skatīt: 2) |
| D | D |
| (F1/2/3) | ––– |

L1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A

(A2)

–––

(A3)

–––

B1/B2

B (skatīt: 1)

C1/C2

C

CE2

C, CE (skatīt: 2)

D

D

(F1/2/3)

–––

Papildu informācija

| 1. | Ja B1/B2 kategorijas apliecība ir izdota pirms 1.7.1977., apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt arī A kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

1.

Ja B1/B2 kategorijas apliecība ir izdota pirms 1.7.1977., apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt arī A kategorijas transportlīdzekļus.

| 2. | E2 kategorija dod tiesības vadīt transportlīdzekļus ar piekabēm un puspiekabēm, kuru maksimālā atļautā masa ir vairāk nekā 1 750 kg. |
| --- | --- |

2.

E2 kategorija dod tiesības vadīt transportlīdzekļus ar piekabēm un puspiekabēm, kuru maksimālā atļautā masa ir vairāk nekā 1 750 kg.

Luksemburgas paraugs 2 (L2)

Izdots Luksemburgā līdz 31.12.1985.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| L2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A |
| (A3) | ––– |
| B1/B2 | B (skatīt: 1) |
| C1 + 2 | C |
| CE2 | C, CE (skatīt: 2) |
| D | D |
| (F1/2/3) | ––– |

L2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A

(A3)

–––

B1/B2

B (skatīt: 1)

C1 + 2

C

CE2

C, CE (skatīt: 2)

D

D

(F1/2/3)

–––

Papildu informācija

| 1. | Ja B1/B2 kategorijas apliecība ir izdota pirms 1.7.1977., apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt arī A kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

1.

Ja B1/B2 kategorijas apliecība ir izdota pirms 1.7.1977., apliecības turētājs ir tiesīgs vadīt arī A kategorijas transportlīdzekļus.

| 2. | E2 kategorija dod tiesības vadīt transportlīdzekļus ar piekabēm un puspiekabēm, kuru maksimālā atļautā masa ir vairāk nekā 1 750 kg. |
| --- | --- |

2.

E2 kategorija dod tiesības vadīt transportlīdzekļus ar piekabēm un puspiekabēm, kuru maksimālā atļautā masa ir vairāk nekā 1 750 kg.

Luksemburgas paraugs 3 (L3)

Izdots Luksemburgā no 1.1.1986. līdz 30.9.1996.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| L3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A |
| (A2) | ––– |
| (A3) | ––– |
| B | B |
| BE1 | B |
| C | C |
| CE2 | CE |
| D | D |

L3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A

(A2)

–––

(A3)

–––

B

B

BE1

B

C

C

CE2

CE

D

D

Luksemburgas paraugs 4 (L4)

Izdots Luksemburgā kopš 1.10.1996.

Apraksts: rozā papīra paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

UNGĀRIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Ungārijas paraugs 1 (H1)

Izdots Ungārijā no 1.1.1964. līdz 31.12.1981.

Apraksts: rozā papīra paraugs, salocīts, ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| H1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| F5 | D (skatīt: 1.) |
| (F1, F2, F3, F4) | ––– |

H1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

F5

D (skatīt: 1.)

(F1, F2, F3, F4)

–––

Papildu informācija

| 1. | Apakškategorija F5 dod tiesības vadīt posmainos autobusus. |
| --- | --- |

1.

Apakškategorija F5 dod tiesības vadīt posmainos autobusus.

Ungārijas paraugs 2 (H2)

Izdots Ungārijā no 1.1.1982. līdz 31.12.2000.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar četrām lappusēm.

Atbilstības tabula

| H2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| F5 | D (skatīt: 1.) |
| (F1, F2, F3, F4) | ––– |

H2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

F5

D (skatīt: 1.)

(F1, F2, F3, F4)

–––

Papildu informācija

| 1. | Apakškategorija F5 dod tiesības vadīt posmainos autobusus. Šī kategorija no 6.8.1990. ir likvidēta. |
| --- | --- |

1.

Apakškategorija F5 dod tiesības vadīt posmainos autobusus. Šī kategorija no 6.8.1990. ir likvidēta.

Ungārijas paraugs 3 (H3)

Izdots Ungārijā no 1.1.2001. līdz 4.8.2004.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs. Šis paraugs valstī ir atzīts kā personas identitāti apliecinošs dokuments. To izdod centralizēti, tas ir kategorijas “A” dokuments ar īpašiem drošības elementiem, kas izgatavots ar lāzergravēšanas tehnoloģijas palīdzību.

Atbilstības tabula

| H3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A72 | A1 |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C74 | C1 |
| C76 | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D75 | D1 |
| D77 | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (K, T, M, TR, V) | ––– |

H3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A72

A1

A

A

B

B

BE

BE

C74

C1

C76

C1E

C

C

CE

CE

D75

D1

D77

D1E

D

D

DE

DE

(K, T, M, TR, V)

–––

Papildu informācija

Apakškategorijas, kā definēts Direktīvā 91/439/EEK, nav ierakstītas atsevišķi, bet gan norādītas kopā ar galvenajām kategorijām dokumenta aizmugurē (12. punkts), piemērojot saskaņotos Kopienas kodus.

Ungārijas paraugs 4 (H4)

Izdots Ungārijā kopš 5.8.2004.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

K, T, M, TR un V.

Papildu informācija

Šis paraugs valstī ir atzīts kā personas identitāti apliecinošs dokuments. To izdod centralizēti, tas ir kategorijas “A” dokuments ar īpašiem drošības elementiem, kas izgatavots ar lāzergravēšanas tehnoloģijas palīdzību.

MALTĀ IZDOTIE PARAUGI

Maltas paraugs 1 (M1)

Izdots Maltā līdz 2000. gada 31. decembrim

Apraksts: balta/rozā papīra apliecība, salocīta, ar sešām lapām.

Atbilstības tabula

| M1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| B1 | B (skatīt: 1.) |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D79 (mazāk par 19 pasažieru sēdvietām) (skatīt: 2.) |
| D | D |
| DE | DE |

M1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

B1

B (skatīt: 1.)

BE

BE

C

C

CE

CE

D1

D79 (mazāk par 19 pasažieru sēdvietām) (skatīt: 2.)

D

D

DE

DE

Papildu informācija

| 1. | Šī kategorija dod tiesības vadīt taksometrus/šofera vadītus transportlīdzekļus ar ne vairāk kā 8 pasažieru sēdvietām, neskaitot vadītāja vietu. Šo kategoriju izdeva līdz 31.12.2000. Sākot ar minēto datumu, B1 kategorija attiecas uz tricikliem un kvadricikliem, kā noteikts Direktīvā 91/439/EEK (skatīt paraugu M2). |
| --- | --- |

1.

Šī kategorija dod tiesības vadīt taksometrus/šofera vadītus transportlīdzekļus ar ne vairāk kā 8 pasažieru sēdvietām, neskaitot vadītāja vietu. Šo kategoriju izdeva līdz 31.12.2000. Sākot ar minēto datumu, B1 kategorija attiecas uz tricikliem un kvadricikliem, kā noteikts Direktīvā 91/439/EEK (skatīt paraugu M2).

| 2. | Apliecības kategorija D1 (ieviesta 1998. gadā) attiecas uz mikroautobusiem ar 18 pasažieru sēdvietām, neskaitot vadītāja vietu. To 2001. gadā pārveidoja par valsts kategoriju “f”. |
| --- | --- |

2.

Apliecības kategorija D1 (ieviesta 1998. gadā) attiecas uz mikroautobusiem ar 18 pasažieru sēdvietām, neskaitot vadītāja vietu. To 2001. gadā pārveidoja par valsts kategoriju “f”.

Maltas paraugs 2 (M2)

Izdots Maltā no 2001. gada 2. janvāra līdz 2004. gada 30. aprīlim.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs. Apliecībai ir papīra dublikāts (A4 izmērs), kas jānēsā kopā ar vadītāja apliecību.

Atbilstības tabula

| M2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg) |
| A+ | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| f | D79 (mazāk par 19 pasažieru sēdvietām) (skatīt: 1.) |
| g | Lauksaimniecības traktori |

M2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg)

A+

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

f

D79 (mazāk par 19 pasažieru sēdvietām) (skatīt: 1.)

g

Lauksaimniecības traktori

Papildu informācija

| 1. | Kategorija “f” dod tiesības vadīt pasažieru pārvadāšanai paredzētus transportlīdzekļus ar vairāk nekā 16 sēdvietām, ieskaitot vadītāja vietu, bet ne vairāk kā 19 sēdvietām, ieskaitot vadītāja vietu, un to var iegūt tikai tie vadītāji, kuriem ir kategorijas B tiesības. |
| --- | --- |

1.

Kategorija “f” dod tiesības vadīt pasažieru pārvadāšanai paredzētus transportlīdzekļus ar vairāk nekā 16 sēdvietām, ieskaitot vadītāja vietu, bet ne vairāk kā 19 sēdvietām, ieskaitot vadītāja vietu, un to var iegūt tikai tie vadītāji, kuriem ir kategorijas B tiesības.

Ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

“f” un “g”

Maltas paraugs 3 (M3)

Paraugs izdots Maltā kopš 2004. gada 2. maija.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

“f” un “g”.

NĪDERLANDĒ IZDOTIE PARAUGI

Nīderlandes paraugs 1 (NL1)

Izdots Nīderlandē no 1.7.1987. līdz 1.6.1996.

Apraksts: rozā un pelēka papīra apliecība ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| NL1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

NL1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Nīderlandes paraugs 2 (NL2)

Izdots Nīderlandē no 1.6.1996. līdz 30.9.2006.

Apraksts: rozā papīra apliecība saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A, B, BE, C, CE, D, DE.

Nīderlandes paraugs 3 (NL3)

Izdots Nīderlandē kopš 1.10.2006.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

AM un T.

AUSTRIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Austrijas paraugs 1 (A1)

Izdots Austrijā no 21.3.1947. līdz 15.5.1952.

Apraksts: pelēcīgi brūna papīra paraugs ar četrām lappusēm.

Atbilstības tabula

| A1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| a | A1 |
| b | A |
| c1 | B |
| c2 | B |
| d | C, CE |
| (e) | ––– |
| (f1) | ––– |
| (f2) | ––– |

A1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

a

A1

b

A

c1

B

c2

B

d

C, CE

(e)

–––

(f1)

–––

(f2)

–––

Austrijas paraugs 2 (A2)

Izdots Austrijā no 16.5.1952. līdz 31.12.1955.

Apraksts: pelēcīgi brūna papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| A2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A1 |
| B | A |
| c1 | B |
| c2 | B |
| d1 | C, CE |
| d2 | D, DE |
| (e) | ––– |
| (f1) | ––– |
| (f2) | ––– |

A2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A1

B

A

c1

B

c2

B

d1

C, CE

d2

D, DE

(e)

–––

(f1)

–––

(f2)

–––

Austrijas paraugs 3 (A3)

Izdots Austrijā no 1.1.1956. līdz 31.10.1997.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| A3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (skatīt: 2) |
| (F) | ––– |
| (G) | ––– |
| (H) | ––– |

A3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B

C

C

D

D

E

(skatīt: 2)

(F)

–––

(G)

–––

(H)

–––

Papildu informācija

| 1. | Šā parauga izkārtojums var atšķirties. Tomēr šā parauga izdošanas laikā nav notikušas būtiskas izmaiņas attiecībā uz tiesību saturu. |
| --- | --- |

1.

Šā parauga izkārtojums var atšķirties. Tomēr šā parauga izdošanas laikā nav notikušas būtiskas izmaiņas attiecībā uz tiesību saturu.

| 2. | Direktīvas 91/439/EEK izpratnē BE, CE un DE kategorijas nepastāvēja pirms A4 parauga ieviešanas. E kategorija bija atsevišķa kategorija ar neierobežotu derīguma termiņu. Tā bija derīga tikai kopā ar kādu citu kategoriju šādās kombinācijās: E + B: BE; E + C: CE; E + D: DE. Tiesības vadīt E kategorijas transportlīdzekļus ir spēkā tikpat ilgi kā tām pakārtotās tiesības, piemēram, piecu gadu termiņš D kategorijai ir spēkā arī E + D kategorijai. |
| --- | --- |

2.

Direktīvas 91/439/EEK izpratnē BE, CE un DE kategorijas nepastāvēja pirms A4 parauga ieviešanas. E kategorija bija atsevišķa kategorija ar neierobežotu derīguma termiņu. Tā bija derīga tikai kopā ar kādu citu kategoriju šādās kombinācijās: E + B: BE; E + C: CE; E + D: DE. Tiesības vadīt E kategorijas transportlīdzekļus ir spēkā tikpat ilgi kā tām pakārtotās tiesības, piemēram, piecu gadu termiņš D kategorijai ir spēkā arī E + D kategorijai.

Austrijas paraugs 4 (A4)

Izdots Austrijā no 1.11.1997. līdz 28.2.2006.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D un DE.

Turklāt ir ieviesta šāda valsts kategorija:

F.

Austrijas paraugs 5 (A5)

Paraugs izdots Austrijā kopš 1.3.2006.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D un DE.

Turklāt ir ieviesta šāda valsts kategorija:

F.

POLIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Polijas paraugs 1 (PL1)

Izdots Polijā no 1.1.1984. līdz 30.4.1992.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar četrām lappusēm.

Atbilstības tabula

| PL1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

PL1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Polijas paraugs 2 (PL2)

Izdots Polijā no 1.5.1992. līdz 30.6.1999.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar četrām lappusēm.

Atbilstības tabula

| PL2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

PL2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Polijas paraugs 3 (PL3)

Izdots Polijā no 1.7.1999. līdz 30.9.2001.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs.

Atbilstības tabula

| PL3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

PL3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

–––

Polijas paraugs 4 (PL4)

Izdots Polijā no 1.10.2001. līdz 30.4.2004.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs.

Atbilstības tabula

| PL4 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

PL4 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

–––

Polijas paraugs 5 (PL5)

Izdots Polijā kopš 1.5.2004.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1 A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

PORTUGĀLĒ IZDOTIE PARAUGI

Portugāles paraugs 1 (P1)

Izdots Portugālē līdz 19.2.1990.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar četrām lappusēm.

Atbilstības tabula

| P1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| (A1) | ––– |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| BG/BEG | B/BE (skatīt: 1) |
| C | C |
| CE | CE |
| CG/CEG | C/CE (skatīt: 1) |
| D | D |
| DE | DE |
| DG/DEG | D/DE (skatīt: 1) |
| (F) | ––– |

P1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

(A1)

–––

A

A

B

B

BE

BE

BG/BEG

B/BE (skatīt: 1)

C

C

CE

CE

CG/CEG

C/CE (skatīt: 1)

D

D

DE

DE

DG/DEG

D/DE (skatīt: 1)

(F)

–––

Papildu informācija

| 1. | Kategorija dod tiesības apliecības turētājam vadīt transportlīdzekļus profesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

1.

Kategorija dod tiesības apliecības turētājam vadīt transportlīdzekļus profesionālai lietošanai.

Portugāles paraugs 2 (P2)

Izdots Portugālē no 19.2.1990. līdz 1.7.1994.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| P2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

P2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Portugāles paraugs 3 (P3)

Izdots Portugālē no 1.7.1994. līdz 18.10.1998.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A, B, BE, C, CE, D un DE.

Portugāles paraugs 4 (P4)

Izdots Portugālē no 19.10.1998. līdz 31.12.1999.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C, CE, D un DE.

Portugāles paraugs 5 (P5)

Izdots Portugālē no 1.7.1999. līdz 25.5.2005.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C, CE, D un DE.

Papildu informācija

No 1.7. līdz 31.12.1999. izdeva gan P4, gan P5 paraugu.

Portugāles paraugs 6 (P6)

Izdots Portugālē kopš 25.5.2005.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

RUMĀNIJAS IZDOTIE PARAUGI

Rumānijas paraugs 1 (RO1)

Izdots Rumānijā no 29.4.1966. līdz 28.6.1984.

Apraksts: apliecības grāmatiņa ar vienu papīra lapu iekšpusē. Rozā krāsā. Vienas lapas izmērs: 74 X 105 mm.

Atbilstības tabula

| RO1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (E) (skatīt: 1) |

RO1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

C

C

D

D

E

(E) (skatīt: 1)

| 1. | E kategorija bija atsevišķa kategorija un bija derīga tikai kopā ar kādu citu kategoriju šādās kombinācijās: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

E kategorija bija atsevišķa kategorija un bija derīga tikai kopā ar kādu citu kategoriju šādās kombinācijās: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE.

Papildu informācija

Transportlīdzekļa vadīšanai Rumānijā šis paraugs vairs nav derīgs, jo no 1995. gada līdz 2001. gadam tika noteikta obligāta apliecību maiņa. Tomēr apliecību var apmainīt pret jaunu Rumānijā izdotu vadītāja apliecību, un citām dalībvalstīm tā jāatzīst līdz 2033. gada 19. janvārim.

Rumānijas paraugs 2 (RO2)

Izdots Rumānijā no 1.7.1984. līdz 9.4.1990.

Apraksts: smags naudaszīmju kvalitātes papīrs (rozā krāsā), uz kura uzdrukāts drošības raksts. Izmēri: 76 x 112 mm.

Atbilstības tabula

| RO2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (E) (skatīt: 1) |
| F | ––– |
| G | A1 |
| H | ––– |
| I | ––– |

RO2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

C

C

D

D

E

(E) (skatīt: 1)

F

–––

G

A1

H

–––

I

–––

| 1. | E kategorija bija atsevišķa kategorija un bija derīga tikai kopā ar kādu citu kategoriju šādās kombinācijās: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

E kategorija bija atsevišķa kategorija un bija derīga tikai kopā ar kādu citu kategoriju šādās kombinācijās: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE.

Papildu informācija

Transportlīdzekļa vadīšanai Rumānijā šis paraugs vairs nav derīgs, jo no 1995. gada līdz 2001. gadam tika noteikta obligāta apliecību maiņa.

Rumānijas paraugs 3 (RO3)

Izdots Rumānijā no 9.4.1990. līdz 1.12.1995.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm. Vienas lappuses izmērs: 75 x 103 mm. Divas lappuses ir nodalītas periodiskajām medicīniskajām pārbaudēm.

Atbilstības tabula

| RO3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (E) (skatīt: 1) |
| F | ––– |
| G | A1 |
| H | ––– |
| I | ––– |

RO3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

C

C

D

D

E

(E) (skatīt: 1)

F

–––

G

A1

H

–––

I

–––

| 1. | E kategorija bija atsevišķa kategorija un bija derīga tikai kopā ar kādu citu kategoriju šādās kombinācijās: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

E kategorija bija atsevišķa kategorija un bija derīga tikai kopā ar kādu citu kategoriju šādās kombinācijās: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE.

Papildu informācija

Transportlīdzekļa vadīšanai Rumānijā šis paraugs vairs nav derīgs, jo no 1995. gada līdz 2001. gadam tika noteikta obligāta apliecību maiņa.

Rumānijas paraugs 4 (RO4)

Izdots Rumānijā no 1.12.1995. līdz 2008. gadam

Apraksts: rozā laminētas kartes paraugs.

Atbilstības tabula

| RO4 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| Tb | ––– |
| Tr | ––– |
| Tv | ––– |

RO4 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Tb

–––

Tr

–––

Tv

–––

Papildu informācija

Šā parauga apliecības ir derīgas līdz derīguma termiņa (10 gadi) beigu datumam, kas ierakstīts dokumentā.

Sākot ar 1.12.1995., pakāpeniski ir ieviests plastikāta kartes paraugs. No 1.12.1995. līdz 31.10.1996. izdeva gan RO3, gan RO4 paraugu.

SLOVĒNIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Slovēnijas paraugs 1 (SLO1)

Izdots Slovēnijā no 15.2.1992. līdz 31.12.2004.

Apraksts: rozā papīra paraugs, salocīts, ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| SLO1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A (skatīt: 1) |
| B | B (skatīt: 2) |
| C | B, C |
| D | B, C, D |
| E | BE, CE (skatīt: 3) |
| (F) | ––– |
| (G) | ––– |
| H | A1 79 (< 50 km/h) |

SLO1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A (skatīt: 1)

B

B (skatīt: 2)

C

B, C

D

B, C, D

E

BE, CE (skatīt: 3)

(F)

–––

(G)

–––

H

A1 79 (< 50 km/h)

Papildu informācija

| 1. | Uz kategoriju A var attiekties šādi ierobežojumi (atzīmēti iedaļā piezīmēm)
  “A – LE DO 50 KM/H” vai “21800 A LE DO 50 KM/H”, vai “A 79 (< 50 KM/H)”: ierobežojums, kas ļauj vadīt tikai A1 79 (< 50 km/h) motociklus.
  “A – DO 125 CCM” vai “20500 A ≤ 125 CCM”, vai “A ≤ 125 CCM IN ≤ 11KW”, vai “20800 A ≤ 125 CCM IN ≤ 11 KW”, vai “72. (A1)”: dod tiesības vadīt tikai A1 motociklus;
  “A ≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG” vai “20900 A ≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG”, vai “A 209. (≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG)”: dod tiesības vadīt A kategorijas motociklus, kuru jauda nepārsniedz 25 kW un jaudas attiecība pret masu nepārsniedz 0,16 kW/kg;
  “A – DO 350 CCM” vai “20700 A ≤ 350 CCM”: dod tiesības vadīt A kategorijas motociklus 20 gadu vecumā (vai vairāk). |
| --- | --- |

1.

Uz kategoriju A var attiekties šādi ierobežojumi (atzīmēti iedaļā piezīmēm)

“A – LE DO 50 KM/H” vai “21800 A LE DO 50 KM/H”, vai “A 79 (< 50 KM/H)”: ierobežojums, kas ļauj vadīt tikai A1 79 (< 50 km/h) motociklus.

“A – DO 125 CCM” vai “20500 A ≤ 125 CCM”, vai “A ≤ 125 CCM IN ≤ 11KW”, vai “20800 A ≤ 125 CCM IN ≤ 11 KW”, vai “72. (A1)”: dod tiesības vadīt tikai A1 motociklus;

“A ≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG” vai “20900 A ≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG”, vai “A 209. (≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG)”: dod tiesības vadīt A kategorijas motociklus, kuru jauda nepārsniedz 25 kW un jaudas attiecība pret masu nepārsniedz 0,16 kW/kg;

“A – DO 350 CCM” vai “20700 A ≤ 350 CCM”: dod tiesības vadīt A kategorijas motociklus 20 gadu vecumā (vai vairāk).

| 2. | Ja iedaļā piezīmēm ir atzīmēts tālāk norādītais,
  “E – LE Z VOZILI B KATEGORIJE” vai “20600 E LE Z VOZILI B KATEGORIJE”, vai “E 206. LE Z VOZILI B KAT.”, apliecības turētājam turklāt ir tiesības vadīt BE kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Ja iedaļā piezīmēm ir atzīmēts tālāk norādītais,

“E – LE Z VOZILI B KATEGORIJE” vai “20600 E LE Z VOZILI B KATEGORIJE”, vai “E 206. LE Z VOZILI B KAT.”, apliecības turētājam turklāt ir tiesības vadīt BE kategorijas transportlīdzekļus.

| 3. | E kategorijas apliecības turētājam turklāt ir tiesības vadīt DE kategorijas transportlīdzekļus, ja pirms tam iegūtas D kategorijas tiesības.
  Šis paraugs var būt izdots šādās valodās: slovēņu; slovēņu un itāļu (divvalodīgs); slovēņu un ungāru (divvalodīgs). |
| --- | --- |

3.

E kategorijas apliecības turētājam turklāt ir tiesības vadīt DE kategorijas transportlīdzekļus, ja pirms tam iegūtas D kategorijas tiesības.

Šis paraugs var būt izdots šādās valodās: slovēņu; slovēņu un itāļu (divvalodīgs); slovēņu un ungāru (divvalodīgs).

Slovēnijas paraugs 2 (SLO2)

Izdots Slovēnijā kopš 1.1.2005.

Apraksts: paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A, A1, B, BE, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

F, G un H.

SLOVĀKIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Slovākijas paraugs 1 (SK1)

Izdots Slovākijā no 1.1.1993. līdz 30.4.2004.

Apraksts: apzīmogots rozā kartes paraugs ar divām lappusēm.

Atbilstības tabula

| SK1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A/50 | ––– |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | B, C, D |
| DE | BE, CE, DE |
| (T) | ––– |

SK1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A/50

–––

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

B, C, D

DE

BE, CE, DE

(T)

–––

Slovākijas paraugs 2 (SK2)

Izdots Slovākijā kopš 1.5.2004.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu. Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

AM un T.

SOMIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Somijas paraugs 1 (FIN1)

Izdots Somijā no 1.7.1972. līdz 30.9.1990.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar divām lappusēm.

Atbilstības tabula

| FIN1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| KT | A |
| (T) | ––– |

FIN1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

KT

A

(T)

–––

Somijas paraugs 2 (FIN2)

Izdots Somijā no 1.10.1990. līdz 30.6.1996.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs.

Atbilstības tabula

| FIN2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

FIN2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(T)

–––

Somijas paraugs 3 (FIN3)

Izdots Somijā no 1.7.1996. līdz 31.12.1997.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs.

Atbilstības tabula

| FIN3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

FIN3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

–––

Somijas paraugs 4 (FIN4)

Izdots Somijā kopš 1.1.1998.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

M (kopš 1.1.2000.) un T.

Somijas paraugs 5 (FIN5)

Izdots Ālandu salu teritorijā no 1.8.1973. līdz 31.5.1992.

Apraksts: laminēta rozā papīra apliecība ar divām lappusēm.

Atbilstības tabula

| FIN5 (Åland) parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| KT | A |
| (T) | ––– |

FIN5 (Åland) parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

KT

A

(T)

–––

Somijas paraugs 6 (FIN6)

Izdots Olandes salu teritorijā no 1.6.1992. līdz 31.12.1997.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs.

Atbilstības tabula

| FIN6 (Åland) parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

FIN6 (Åland) parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(T)

–––

Somijas paraugs 7 (FIN7)

Izdots Olandes salu teritorijā kopš 1.1.1998.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

M (kopš 1.6.2004.) un T.

ZVIEDRIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Zviedrijas paraugs 1 (S1)

Izdots Zviedrijā no 1.10.1988. līdz 30.6.1996.

Apraksts: rozā plastikāta kartes paraugs (izvietojums mainījās 1.1.1993.)

Atbilstības tabula

| S1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A (skatīt: 2) |
| B | B (skatīt: 3) |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

S1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A (skatīt: 2)

B

B (skatīt: 3)

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Papildu informācija

| 1. | Šā parauga pēdējās apliecības derīguma termiņš izbeidzas 30.6.2006. |
| --- | --- |

1.

Šā parauga pēdējās apliecības derīguma termiņš izbeidzas 30.6.2006.

| 2. | Apliecības turētāji, kas A kategorijas tiesības ar ierobežojumu attiecībā uz vieglajiem motocikliem ir ieguvuši pirms 1.7.1996., ir tiesīgi vadīt mehāniskus transportlīdzekļus ar motora tilpumu ne vairāk kā 125 cm3
  bez jaudas (kW) ierobežojuma. Šīs tiesības paliek nemainīgas līdz vadītāja apliecības derīguma termiņa beigām. Pēc apliecības anulēšanas un jaunās vadītāja apliecības izdošanas apliecības turētājs saskaņā ar Direktīvu 91/439/EEK ir tiesīgs vadīt tikai A1 kategorijas transportlīdzekļus. Parastā maiņa katrus 10 gadus neietekmē apliecības derīgumu. |
| --- | --- |

2.

Apliecības turētāji, kas A kategorijas tiesības ar ierobežojumu attiecībā uz vieglajiem motocikliem ir ieguvuši pirms 1.7.1996., ir tiesīgi vadīt mehāniskus transportlīdzekļus ar motora tilpumu ne vairāk kā 125 cm3
  bez jaudas (kW) ierobežojuma. Šīs tiesības paliek nemainīgas līdz vadītāja apliecības derīguma termiņa beigām. Pēc apliecības anulēšanas un jaunās vadītāja apliecības izdošanas apliecības turētājs saskaņā ar Direktīvu 91/439/EEK ir tiesīgs vadīt tikai A1 kategorijas transportlīdzekļus. Parastā maiņa katrus 10 gadus neietekmē apliecības derīgumu.

| 3. | Apliecības turētāji, kas B kategorijas apliecību ir ieguvuši pirms 1996. gada 1. jūlija, ir tiesīgi vadīt privātos automobiļus, kuru maksimālā atļautā masa pārsniedz 3,5 t, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts kā privātais automobilis, nevis kā vieglais kravas automobilis. Šīs tiesības paliek nemainīgas līdz vadītāja apliecības derīguma termiņa beigām. Pēc apliecības anulēšanas un jaunās vadītāja apliecības izdošanas apliecības turētājs saskaņā ar Direktīvu 91/439/EEK ir tiesīgs vadīt tikai B kategorijas transportlīdzekļus. Parastā maiņa katrus 10 gadus neietekmē apliecības derīgumu, kas nozīmē, ka iepriekš minētās tiesības pēc šādas maiņas paliek nemainīgas. |
| --- | --- |

3.

Apliecības turētāji, kas B kategorijas apliecību ir ieguvuši pirms 1996. gada 1. jūlija, ir tiesīgi vadīt privātos automobiļus, kuru maksimālā atļautā masa pārsniedz 3,5 t, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts kā privātais automobilis, nevis kā vieglais kravas automobilis. Šīs tiesības paliek nemainīgas līdz vadītāja apliecības derīguma termiņa beigām. Pēc apliecības anulēšanas un jaunās vadītāja apliecības izdošanas apliecības turētājs saskaņā ar Direktīvu 91/439/EEK ir tiesīgs vadīt tikai B kategorijas transportlīdzekļus. Parastā maiņa katrus 10 gadus neietekmē apliecības derīgumu, kas nozīmē, ka iepriekš minētās tiesības pēc šādas maiņas paliek nemainīgas.

Zviedrijas paraugs 2 (S2)

Izdots Zviedrijā kopš 1.7.1996.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu (izkārtojums mainījās 1.1.1997. un 1.6.1999.).

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C, CE, D un DE.

Valsts kategorija “Taxi” no 1.10.1998. ir likvidēta.

APVIENOTAJĀ KARALISTĒ IZDOTIE PARAUGI

Apvienotās Karalistes paraugs 1 (UK1)

Izdots Lielbritānijā no 1976. gada janvāra līdz 1986. gada janvārim

Apraksts: zaļš garš paraugs, kas ir salocīts.

Atbilstības tabula

| UK1 (Lielbritānija) parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | B, BE, C1, C1E 79 (≤ 8,25 t) (skatīt: 1) |
| B | B 78, BE 78, C1 78, C1E 78, 79 (≤ 8,25 t) (skatīt: 2) |
| C | B1 79 (≤ 425 kg) |
| D | A |
| (E, F, G, H, J, K, L, M, N) | ––– |

UK1 (Lielbritānija) parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

B, BE, C1, C1E 79 (≤ 8,25 t) (skatīt: 1)

B

B 78, BE 78, C1 78, C1E 78, 79 (≤ 8,25 t) (skatīt: 2)

C

B1 79 (≤ 425 kg)

D

A

(E, F, G, H, J, K, L, M, N)

–––

Papildu informācija

| 1. | A grupas apliecības turētāji ir tiesīgi vadīt D1 un D1E kategorijas transportlīdzekļus, neveicot komercpārvadājumus (ne profesionālai lietošanai, ne tad, ja pasažieri maksā tieši vai netieši), un C1E kategorijas transportlīdzekļus, ja piekabes un velkošā transportlīdzekļa kopīgā masa nepārsniedz 8,25 tonnas. |
| --- | --- |

1.

A grupas apliecības turētāji ir tiesīgi vadīt D1 un D1E kategorijas transportlīdzekļus, neveicot komercpārvadājumus (ne profesionālai lietošanai, ne tad, ja pasažieri maksā tieši vai netieši), un C1E kategorijas transportlīdzekļus, ja piekabes un velkošā transportlīdzekļa kopīgā masa nepārsniedz 8,25 tonnas.

| 2. | Tāpat kā A grupas apliecības turētāji, bet visiem transportlīdzekļiem jābūt tikai ar automātisko transmisiju. |
| --- | --- |

2.

Tāpat kā A grupas apliecības turētāji, bet visiem transportlīdzekļiem jābūt tikai ar automātisko transmisiju.

Apvienotās Karalistes paraugs 2 (UK2)

Izdots Lielbritānijā no 1986. gada janvāra līdz 1990. jūnijam

Apraksts: rozā paraugs, salocīts. Tikai daļa no tā ir īstā vadītāja apliecība, pārējā daļa ir dublikāts.

Atbilstības tabula

| UK2 (Lielbritānija) parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | B, BE, C1, C1E (skatīt: 1) |
| B | B 78, BE 78, C1 78, C1E 78 (skatīt: 2) |
| C | B1 79 (≤ 425 kg) |
| D | A |
| (E, F, G, H, J, K, L, M, N) | ––– |

UK2 (Lielbritānija) parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

B, BE, C1, C1E (skatīt: 1)

B

B 78, BE 78, C1 78, C1E 78 (skatīt: 2)

C

B1 79 (≤ 425 kg)

D

A

(E, F, G, H, J, K, L, M, N)

–––

Papildu informācija

| 1. | A grupas apliecības turētāji ir tiesīgi vadīt D1 un D1E kategorijas transportlīdzekļus, neveicot komercpārvadājumus (ne profesionālai lietošanai, ne tad, ja pasažieri maksā tieši vai netieši), un C1E kategorijas transportlīdzekļus, ja piekabes un velkošā transportlīdzekļa kopīgā masa nepārsniedz 8,25 tonnas. |
| --- | --- |

1.

A grupas apliecības turētāji ir tiesīgi vadīt D1 un D1E kategorijas transportlīdzekļus, neveicot komercpārvadājumus (ne profesionālai lietošanai, ne tad, ja pasažieri maksā tieši vai netieši), un C1E kategorijas transportlīdzekļus, ja piekabes un velkošā transportlīdzekļa kopīgā masa nepārsniedz 8,25 tonnas.

| 2. | Tāpat kā A grupas apliecības turētāji, bet visiem transportlīdzekļiem jābūt tikai ar automātisko transmisiju. |
| --- | --- |

2.

Tāpat kā A grupas apliecības turētāji, bet visiem transportlīdzekļiem jābūt tikai ar automātisko transmisiju.

Apvienotās Karalistes paraugs 3 (UK3)

Izdots Lielbritānijā no 1990. gada jūnija līdz 1996. gada decembrim

Apraksts: rozā un zaļš paraugs, salocīts. Tikai daļa no tā ir īstā vadītāja apliecība, pārējā daļa ir dublikāts.

Atbilstības tabula

| UK3 (Lielbritānija) parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B, C1E (skatīt: 1) |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, P) | ––– |

UK3 (Lielbritānija) parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B1

B1

B

B, C1E (skatīt: 1)

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, P)

–––

Papildu informācija

| 1. | B kategorijas apliecības turētāji ir tiesīgi vadīt D1 un D1E kategorijas transportlīdzekļus, neveicot komercpārvadājumus (ne profesionālai lietošanai, ne tad, ja pasažieri maksā tieši vai netieši), un C1E kategorijas transportlīdzekļus, ja piekabes un velkošā transportlīdzekļa kopīgā masa nepārsniedz 8,25 tonnas. |
| --- | --- |

1.

B kategorijas apliecības turētāji ir tiesīgi vadīt D1 un D1E kategorijas transportlīdzekļus, neveicot komercpārvadājumus (ne profesionālai lietošanai, ne tad, ja pasažieri maksā tieši vai netieši), un C1E kategorijas transportlīdzekļus, ja piekabes un velkošā transportlīdzekļa kopīgā masa nepārsniedz 8,25 tonnas.

Apvienotās Karalistes paraugs 4 (UK4)

Izdots Lielbritānijā no 1997. gada janvāra līdz 2000. gada martam

Apraksts: rozā un zaļš paraugs, salocīts. Tikai daļa no tā ir īstā vadītāja apliecība, pārējā daļa ir dublikāts.

Atbilstības tabula

| UK4 (Lielbritānija) parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, P) | ––– |

UK4 (Lielbritānija) parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, P)

–––

Papildu informācija

Parauga 4 un 5 izdošanas laiks daļēji sakrīt.

Apvienotās Karalistes paraugs 5 (UK5)

Izdots Lielbritānijā no 1998. gada jūlija līdz 17.6.2007.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Dublikātu, uz kura reģistrē izdarītos ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumus, izdod atsevišķi. Šā parauga izdošanas laiks daļēji sakrīt ar UK4 parauga izdošanas laiku sakarā ar pakāpenisku jaunā parauga ieviešanu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

F, G, H, K un P.

Apvienotās Karalistes paraugs 6 (UK6)

Izdots Lielbritānijā kopš 18.6.2007.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Dublikātu, uz kura reģistrē izdarītos ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumus, izdod atsevišķi.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

F, G, H, K un P.

Apvienotās Karalistes paraugs 7 (UK7)

Izdots Ziemeļīrijā no 1.1.1991. līdz 31.12.1996.

Apraksts: šis paraugs ir papīra vadītāja apliecība ar papildu vietu atzīmēm un fotogrāfisks plastikāta dublikāts ar ziņām par apliecības turētāju.

Atbilstības tabula

| UK7 (Ziemeļīrija) parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, L, N, P) | ––– |

UK7 (Ziemeļīrija) parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, L, N, P)

–––

Papildu informācija

Šā parauga pēdējās apliecības derīguma termiņš izbeidzas 31.12.2006.

Apvienotās Karalistes paraugs 8 (UK8)

Izdots Ziemeļīrijā no 1.1.1997. līdz 31.3.1999.

Apraksts: šis paraugs ir papīra vadītāja apliecība ar papildu vietu atzīmēm un fotogrāfisks plastikāta dublikāts ar ziņām par apliecības turētāju.

Atbilstības tabula

| UK8 (Ziemeļīrija) parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, L, N, P) | ––– |

UK8 (Ziemeļīrija) parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, L, N, P)

–––

Apvienotās Karalistes paraugs 9 (UK9)

Izdots Ziemeļīrijā kopš 1.4.1999.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu un papīra dublikāts, uz kura reģistrē ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumus.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

F, K, L, N un P.

Apvienotās Karalistes paraugs 10 (UK10)

Izdots Gibraltārā no 2.12.1990. līdz 15.1.1997.

Apraksts: rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm.

Atbilstības tabula

| UK10 (Gibraltārs) parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) tikai tricikli |
| B | B, B1 (tikai kvadricikli) |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| C1 | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| E | BE, CE, DE |
| (F, G, H, I, J, K) | ––– |

UK10 (Gibraltārs) parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A, B1 79 (≤ 400 kg) tikai tricikli

B

B, B1 (tikai kvadricikli)

BE

BE

C

C

CE

CE

C1

CE

D

D

DE

DE

E

BE, CE, DE

(F, G, H, I, J, K)

–––

Papildu informācija

Derīgums:

A, B, BE 70 gadi; > 70: 3 gadi

C, C1, D, E 5 gadi

Apvienotās Karalistes paraugs 11 (UK11)

Izdots Gibraltārā no 16.1.1997. līdz 24.8.2006.

Apraksts: rozā papīra paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu.

Ir ieviestas šādas saskaņotas kategorijas:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D un DE.

Turklāt ir ieviestas šādas valsts kategorijas:

F, G, H, I, J, K

Apvienotās Karalistes paraugs 2 (UK2)

Izdots Gibraltārā kopš 24.8.2006.

Rozā papīra paraugs ar sešām lappusēm saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK I pielikumu. Tāpat kā paraugam UK11, bet priekšējais vāks pārveidots, lai atspoguļotu jauno dalībvalstu pievienošanos.

ĪSLANDĒ IZDOTIE PARAUGI

Īslandes paraugs 1 (ÍS1)

Izdots Īslandē no 12.4.1960. līdz 1981. gadam

Apraksts: zaļš papīrs, laminēts, ar divām lappusēm.

Atbilstības tabula

| ÍS1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B, BE, C1, C1E, D1, D1E |
| C | (skatīt: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

ÍS1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E, D1, D1E

C

(skatīt: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Papildu informācija

| 1. | Šo apliecību tiesības vadīt C kategorijas transportlīdzekļus attiecas tikai uz B un/vai E kategorijas transportlīdzekļu profesionālu vadīšanu, un tām Direktīvas 91/439/EEK nozīmē nav atbilstības. |
| --- | --- |

1.

Šo apliecību tiesības vadīt C kategorijas transportlīdzekļus attiecas tikai uz B un/vai E kategorijas transportlīdzekļu profesionālu vadīšanu, un tām Direktīvas 91/439/EEK nozīmē nav atbilstības.

Īslandes paraugs 2 (ÍS2)

Izdots Īslandē no 1981. gada līdz 1.3.1988.

Apraksts: rozā papīrs, laminēts, ar divām lappusēm.

Atbilstības tabula

| ÍS2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B, BE, C1, C1E, D1, D1E |
| C | (skatīt: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

ÍS2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E, D1, D1E

C

(skatīt: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Papildu informācija

| 1. | Šo apliecību tiesības vadīt C kategorijas transportlīdzekļus attiecas tikai uz B un/vai E kategorijas transportlīdzekļu profesionālu vadīšanu, un tām Direktīvas 91/439/EEK nozīmē nav atbilstības. |
| --- | --- |

1.

Šo apliecību tiesības vadīt C kategorijas transportlīdzekļus attiecas tikai uz B un/vai E kategorijas transportlīdzekļu profesionālu vadīšanu, un tām Direktīvas 91/439/EEK nozīmē nav atbilstības.

Īslandes paraugs 3 (ÍS3)

Izdots Īslandē no 1.3.1988. līdz 31.5.1993.

Apraksts: rozā papīrs, laminēts, ar divām lappusēm.

Atbilstības tabula

| ÍS3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B, BE, C1, C1E |
| C | (skatīt: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

ÍS3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E

C

(skatīt: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Papildu informācija

| 1. | Šo apliecību tiesības vadīt C kategorijas transportlīdzekļus attiecas tikai uz B un/vai E kategorijas transportlīdzekļu profesionālu vadīšanu, un tām Direktīvas 91/439/EEK nozīmē nav atbilstības. |
| --- | --- |

1.

Šo apliecību tiesības vadīt C kategorijas transportlīdzekļus attiecas tikai uz B un/vai E kategorijas transportlīdzekļu profesionālu vadīšanu, un tām Direktīvas 91/439/EEK nozīmē nav atbilstības.

Īslandes paraugs 4 (ÍS4)

Izdots Īslandē no 1.6.1993. līdz 14.8.1997.

Apraksts: rozā papīrs, laminēts, ar divām lappusēm.

Atbilstības tabula

| ÍS4 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B, BE |
| C | (skatīt: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

ÍS4 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B, BE

C

(skatīt: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Papildu informācija

| 1. | Šo apliecību tiesības vadīt C kategorijas transportlīdzekļus attiecas tikai uz B un/vai E kategorijas transportlīdzekļu profesionālu vadīšanu, un tām Direktīvas 91/439/EEK nozīmē nav atbilstības. |
| --- | --- |

1.

Šo apliecību tiesības vadīt C kategorijas transportlīdzekļus attiecas tikai uz B un/vai E kategorijas transportlīdzekļu profesionālu vadīšanu, un tām Direktīvas 91/439/EEK nozīmē nav atbilstības.

Īslandes paraugs 5 (ÍS5)

Izdots Īslandē kopš 15.8.1997.

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Atbilstības tabula

| ÍS5 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

ÍS5 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

LIHTENŠTEINĀ IZDOTIE PARAUGI

Lihtenšteinas paraugs 1 (FL1)

Izdots Lihtenšteinā no 1978. gada līdz 1993. gadam

Apraksts: zila papīra paraugs ar četrām lappusēm.

Atbilstības tabula

| FL1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B (profesionālai lietošanai) |
| B | B |
| BE | BE |
| (C1) | ––– |
| (C1E) | ––– |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G) | ––– |

FL1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B (profesionālai lietošanai)

B

B

BE

BE

(C1)

–––

(C1E)

–––

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G)

–––

Lihtenšteinas paraugs 2 (FL2)

Izdots Lihtenšteinā no 1993. gada līdz 2003. gada aprīlim

Apraksts: zila papīra paraugs ar četrām lappusēm.

Atbilstības tabula

| FL2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A2 | B1 79 (≤ 400 kg) |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| (C1) | ––– |
| (C1E) | ––– |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D2 | D1 (skatīt: 1) |
| D2E | D1E (skatīt: 1) |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G) | ––– |

FL2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A2

B1 79 (≤ 400 kg)

A

A

B

B

BE

BE

(C1)

–––

(C1E)

–––

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D2

D1 (skatīt: 1)

D2E

D1E (skatīt: 1)

D

D

DE

DE

(F, G)

–––

Papildu informācija

| 1. | D2 kategorijas apliecības turētāji drīkst vadīt D1 kategorijas transportlīdzekļus tikai neprofesionālai lietošanai. D2E kategorijas apliecības turētāji drīkst vadīt D1E kategorijas transportlīdzekļus tikai neprofesionālai lietošanai. |
| --- | --- |

1.

D2 kategorijas apliecības turētāji drīkst vadīt D1 kategorijas transportlīdzekļus tikai neprofesionālai lietošanai. D2E kategorijas apliecības turētāji drīkst vadīt D1E kategorijas transportlīdzekļus tikai neprofesionālai lietošanai.

Lihtenšteinas paraugs 3 (FL3)

Izdots Lihtenšteinā kopš 2003. gada aprīļa

Apraksts: plastikāta kartes paraugs saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Atbilstības tabula

| FL3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F, G, M | ––– |

FL3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F, G, M

–––

NORVĒĢIJĀ IZDOTIE PARAUGI

Vispārīga piezīme attiecībā uz visiem paraugiem: visās Norvēģijas vadītāja apliecībās ir iepriekš iespiests teksts “bokmål” (būkmolā) vai “nynorsk” (jaunnorvēģu valodā). Diviem valodas veidiem ir līdzvērtīgs statuss. Vārdi “førerkort” un “Norge” norāda, ka teksts ir “bokmål” (būkmolā); vārdi “førarkort” un “Noreg” norāda uz “nynorsk” (jaunnorvēģu) teksta veidu.

Norvēģijas paraugs 1 (N1)

Izdots Norvēģijā no 23.4.1967. līdz 31.3.1979.

Apraksts: tumši zaļš vāks, paraugs salocīts A7 formātā, sešas lappuses. Uz priekšējā vāka uzdrukāts vārds “Førerkort” vai “Førarkort”.

Atbilstības tabula

| N1 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| Klasse 1 | A1, B, BE |
| Klasse 2 | A1, B, BE |
| Klasse 3 | A |
| (Klasse 4) | — |

N1 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

Klasse 1

A1, B, BE

Klasse 2

A1, B, BE

Klasse 3

A

(Klasse 4)

—

Papildu informācija

Šis paraugs ir derīgs līdz apliecības turētāja 100. dzimšanas dienai, ja apliecībai bija desmit gadu derīguma termiņš un tā bija derīga 1982. gada 2. aprīlī. Valsts tiesību aktos noteikts, ka apliecības turētājam, ar šā parauga apliecību vadot transportlīdzekli ārzemēs, turklāt jābūt līdzi tās apstiprinātam tulkojumam vai starptautiskai atļaujai saskaņā ar Vīnes konvenciju par ceļu satiksmi.

Norvēģijas modelis 2 (N2)

Izdots Norvēģijā no 1.4.1979. līdz 1.3.1989.

Apraksts: spilgti rozā papīra paraugs, kas apvilkts ar caurspīdīgu plastikātu, divas lappuses. Apliecībās, kas izdotas pēc 1985. gada jūlija, ir pirmais izdošanas datums, kad apliecības turētājam izdota jebkura vadītāja apliecība (“Første førerkort”).

Atbilstības tabula

| N2 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| A + “Klasse A gjelder bare lett motorsykkel” | A1 (skatīt: 1) |
| B | B |
| BE | BE (skatīt: 2) |
| C | C |
| CE | CE |
| D | C1, D (skatīt: 3) |
| DE | C1E, DE (skatīt: 3) |
| (A + “Klasse A gjelder bare beltemotorsykkel”) | — |
| (T) | — |

N2 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

A + “Klasse A gjelder bare lett motorsykkel”

A1 (skatīt: 1)

B

B

BE

BE (skatīt: 2)

C

C

CE

CE

D

C1, D (skatīt: 3)

DE

C1E, DE (skatīt: 3)

(A + “Klasse A gjelder bare beltemotorsykkel”)

—

(T)

—

Papildu informācija

| 1. | Vadītāja apliecības aizmugurē ir spiedogs ar tekstu attiecībā uz ierobežojumiem. |
| --- | --- |

1.

Vadītāja apliecības aizmugurē ir spiedogs ar tekstu attiecībā uz ierobežojumiem.

| 2. | BE kategorijas vadītāja apliecības, kas izdotas pirms 1979. gada 1. aprīļa un pēc tam apmainītas pret N2 parauga apliecību, turklāt dod tiesības vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

2.

BE kategorijas vadītāja apliecības, kas izdotas pirms 1979. gada 1. aprīļa un pēc tam apmainītas pret N2 parauga apliecību, turklāt dod tiesības vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus.

| 3. | Lai saglabātu C1 vai C1E kategorijas tiesības, apliecības turētājam, atjauninot D vai DE kategorijas tiesības, līdz 1.1.2002. apliecība jāapmaina pret N4 parauga apliecību. |
| --- | --- |

3.

Lai saglabātu C1 vai C1E kategorijas tiesības, apliecības turētājam, atjauninot D vai DE kategorijas tiesības, līdz 1.1.2002. apliecība jāapmaina pret N4 parauga apliecību.

Norvēģijas modelis 3 (N3)

Izdots Norvēģijā no 1.3.1989. līdz 31.12.1997.

Apraksts: spilgti rozā un pelēks papīra paraugs, kas apvilkts ar caurspīdīgu plastikātu, divas lappuses.

Atbilstības tabula

| N3 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A | A |
| A + “Klasse A gjelder bare lett motorsykkel” | A1 (skatīt: 1) |
| A1 | A1 |
| B | B (skatīt: 2) |
| BE | BE (skatīt: 3) |
| B1 | B1 |
| C | C |
| CE | CE |
| C1 | C1 (skatīt: 4) |
| C1E | C1E (skatīt: 4) |
| D | D |
| DE | C1E, DE (skatīt: 5) |
| D1 | D1 (skatīt: 6) |
| D1E | D1E (skatīt: 6) |
| D2 | C1, D1 (skatīt: 5) |
| D2E | C1E, D1E (skatīt: 5) |
| (A + “Gjelder beltemotorsykkel”) | — |
| (S) | — |
| (T) | — |

N3 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A

A

A + “Klasse A gjelder bare lett motorsykkel”

A1 (skatīt: 1)

A1

A1

B

B (skatīt: 2)

BE

BE (skatīt: 3)

B1

B1

C

C

CE

CE

C1

C1 (skatīt: 4)

C1E

C1E (skatīt: 4)

D

D

DE

C1E, DE (skatīt: 5)

D1

D1 (skatīt: 6)

D1E

D1E (skatīt: 6)

D2

C1, D1 (skatīt: 5)

D2E

C1E, D1E (skatīt: 5)

(A + “Gjelder beltemotorsykkel”)

—

(S)

—

(T)

—

Papildu informācija

| 1. | Vadītāja apliecības aizmugurē ir spiedogs ar tekstu attiecībā uz ierobežojumiem. |
| --- | --- |

1.

Vadītāja apliecības aizmugurē ir spiedogs ar tekstu attiecībā uz ierobežojumiem.

| 2. | Ja vadītāja apliecības aizmugurē ir spiedogs ar šādām tiesībām: “Gjelder også bil med tillatt totalvekt ikke over 7500 kg og høyst 8 passasjerplasser” (derīgas automobiļa ar maksimālo atļauto masu mazāku par 7 500 kilogramiem un ne vairāk par 8 pasažieru sēdvietām vadīšanai), apliecības turētājam turklāt ir tiesības vadīt C1 kategorijas transportlīdzekļus. Lai saglabātu šīs tiesības, apliecības turētājam līdz 2002. gada 1. janvārim jāapmaina sava apliecība pret N4 parauga apliecību. |
| --- | --- |

2.

Ja vadītāja apliecības aizmugurē ir spiedogs ar šādām tiesībām: “Gjelder også bil med tillatt totalvekt ikke over 7500 kg og høyst 8 passasjerplasser” (derīgas automobiļa ar maksimālo atļauto masu mazāku par 7 500 kilogramiem un ne vairāk par 8 pasažieru sēdvietām vadīšanai), apliecības turētājam turklāt ir tiesības vadīt C1 kategorijas transportlīdzekļus. Lai saglabātu šīs tiesības, apliecības turētājam līdz 2002. gada 1. janvārim jāapmaina sava apliecība pret N4 parauga apliecību.

| 3. | Apliecības turētājiem, kuru BE kategorijas vadītāja apliecība izdota pirms 30.9.1992. un pēc tam apmainīta pret N3 parauga apliecību, turklāt ir tiesības vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus; šīs tiesības var saglabāt tikai tad, ja apliecības turētājs apmaina apliecību pret N4 parauga apliecību līdz 1.1.2002. |
| --- | --- |

3.

Apliecības turētājiem, kuru BE kategorijas vadītāja apliecība izdota pirms 30.9.1992. un pēc tam apmainīta pret N3 parauga apliecību, turklāt ir tiesības vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus; šīs tiesības var saglabāt tikai tad, ja apliecības turētājs apmaina apliecību pret N4 parauga apliecību līdz 1.1.2002.

| 4. | Kategorijas C1 un C1E ieviesa 1997. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

4.

Kategorijas C1 un C1E ieviesa 1997. gada 1. janvārī.

| 5. | Lai saglabātu C1 vai C1E kategorijas tiesības, apliecības turētājam, atjauninot DE, D2 vai D2E kategorijas tiesības, līdz 1.1.2002. apliecība jāapmaina pret N4 parauga apliecību. |
| --- | --- |

5.

Lai saglabātu C1 vai C1E kategorijas tiesības, apliecības turētājam, atjauninot DE, D2 vai D2E kategorijas tiesības, līdz 1.1.2002. apliecība jāapmaina pret N4 parauga apliecību.

| 6. | Kategoriju D1 un D1E ieviesa 1997. gada 1. janvārī, aizstājot kategoriju D2 un D2E. |
| --- | --- |

6.

Kategoriju D1 un D1E ieviesa 1997. gada 1. janvārī, aizstājot kategoriju D2 un D2E.

Norvēģijas paraugs 4 (N4)

Izdots Norvēģijā kopš 1.1.1998.

Apraksts: plastikāta kartes modelis saskaņā ar Direktīvas 91/439/EEK Ia pielikumu.

Atbilstības tabula

| N4 parauga kategorijas | Atbilstošās kategorijas |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (S, T, M) | — |

N4 parauga kategorijas

Atbilstošās kategorijas

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(S, T, M)

—

---

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Lēmums 2000/275/EK | Šis lēmums |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts |
| 3. panta 2. punkts | 3. panta 3. punkts |
| 3. panta 3. punkts | 3. panta 2. punkts |
| — | 3. panta 4. punkts |
| — | 4. pants |
| 4. pants | 5. pants |

Lēmums 2000/275/EK

Šis lēmums

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

3. panta 2. punkts

3. panta 3. punkts

3. panta 3. punkts

3. panta 2. punkts

—

3. panta 4. punkts

—

4. pants

4. pants

5. pants

---

10.10.2008

| 10.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 270/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 270/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAMIestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---