# Europeiska unionens L 276/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 276 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången17 oktober 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 276

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången17 oktober 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1009/2008 av den 9 oktober 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1010/2008 av den 13 oktober 2008 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 2026/97 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i förordning (EG) nr 2026/97 och om ändring av förordning (EG) nr 1000/2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1011/2008 av den 16 oktober 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 21 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1012/2008 av den 14 oktober 2008 om förbud mot fiske efter torsk i delsektionerna 25-32 (EG-vatten) i Östersjön med fartyg som seglar under polsk flagg | 23 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1013/2008 av den 15 oktober 2008 om förbud mot fiske efter tunga i område VIIf och VIIg med fartyg som seglar under irländsk flagg | 25 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1014/2008 av den 16 oktober 2008 om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [České pivo (SGB), Cebreiro (SUB)] | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1015/2008 av den 16 oktober 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1003/2008 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 oktober 2008 | 29 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 1009/2008 av den 9 oktober 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare

1

*

Rådets förordning (EG) nr 1010/2008 av den 13 oktober 2008 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 2026/97 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i förordning (EG) nr 2026/97 och om ändring av förordning (EG) nr 1000/2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

3

Kommissionens förordning (EG) nr 1011/2008 av den 16 oktober 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

21

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1012/2008 av den 14 oktober 2008 om förbud mot fiske efter torsk i delsektionerna 25-32 (EG-vatten) i Östersjön med fartyg som seglar under polsk flagg

23

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1013/2008 av den 15 oktober 2008 om förbud mot fiske efter tunga i område VIIf och VIIg med fartyg som seglar under irländsk flagg

25

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1014/2008 av den 16 oktober 2008 om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [České pivo (SGB), Cebreiro (SUB)]

27

Kommissionens förordning (EG) nr 1015/2008 av den 16 oktober 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1003/2008 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 oktober 2008

29

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | RIKTLINJER |
| | | Europeiska centralbanken |
| | | 2008/802/EG |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 5 september 2008 om ändring av riktlinje ECB/2005/5 av den 17 februari 2005 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering och förfarandena för utbytet av statistiska uppgifter om den offentliga sektorns finanser inom Europeiska centralbankssystemet (ECB/2008/7) | 32 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

RIKTLINJER

Europeiska centralbanken

2008/802/EG

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 5 september 2008 om ändring av riktlinje ECB/2005/5 av den 17 februari 2005 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering och förfarandena för utbytet av statistiska uppgifter om den offentliga sektorns finanser inom Europeiska centralbankssystemet (ECB/2008/7)

(ECB/2008/7)

32

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens beslut 2007/777/EG av den 29 november 2007 om djur- och folkhälsovillkor och förlagor till hälsointyg för import från tredjeländer av vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av beslut 2005/432/EG (EUT L 312 av den 30.11.2007) | 50 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens beslut 2007/777/EG av den 29 november 2007 om djur- och folkhälsovillkor och förlagor till hälsointyg för import från tredjeländer av vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av beslut 2005/432/EG (EUT L 312 av den 30.11.2007)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 17.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1009/2008

av den 9 oktober 2008

om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 1782/2003 (2) ska medlemsstaternas ytterligare betalningar när det gäller nötköttsbidrag till jordbrukarna beviljas enligt villkoren i kapitel 12 i avdelning IV i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 1782/2003 (2) ska medlemsstaternas ytterligare betalningar när det gäller nötköttsbidrag till jordbrukarna beviljas enligt villkoren i kapitel 12 i avdelning IV i den förordningen.

| (2) | Enligt artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003 ska ett djur för att berättiga till direktstöd enligt kapitel 12 i avdelning IV i den förordningen identifieras och registreras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter (3). |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003 ska ett djur för att berättiga till direktstöd enligt kapitel 12 i avdelning IV i den förordningen identifieras och registreras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter (3).

| (3) | Enligt artikel 7.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1760/2000 måste varje djurhållare inom en tidsfrist som fastställs av medlemsstaten och som omfattar mellan tre och sju dagar, till den behöriga myndigheten rapportera alla förflyttningar till och från anläggningen och alla djur som föds och dör i anläggningen, tillsammans med angivelser av de datum då detta skett. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 7.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1760/2000 måste varje djurhållare inom en tidsfrist som fastställs av medlemsstaten och som omfattar mellan tre och sju dagar, till den behöriga myndigheten rapportera alla förflyttningar till och från anläggningen och alla djur som föds och dör i anläggningen, tillsammans med angivelser av de datum då detta skett.

| (4) | Räckvidden för skyldigheten enligt artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003 behöver emellertid förtydligas. Det faktum att datumet för när ett djur föds, dör eller förflyttas inte rapporteras till den behöriga myndigheten inom den tidsfrist som avses i artikel 7.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1760/2000 bör inte automatiskt leda till att alla utbetalningar uteblir. Början av djurhållningsperioden kan även anses vara en lämplig tidpunkt för att kontrollera att det berörda djuret faktiskt identifieras och registreras för beviljande av utbetalningen enligt kapitel 12 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

(4)

Räckvidden för skyldigheten enligt artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003 behöver emellertid förtydligas. Det faktum att datumet för när ett djur föds, dör eller förflyttas inte rapporteras till den behöriga myndigheten inom den tidsfrist som avses i artikel 7.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1760/2000 bör inte automatiskt leda till att alla utbetalningar uteblir. Början av djurhållningsperioden kan även anses vara en lämplig tidpunkt för att kontrollera att det berörda djuret faktiskt identifieras och registreras för beviljande av utbetalningen enligt kapitel 12 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003.

| (5) | Artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Syftet med ändringen begränsas till att fastställa villkoren för stödberättigandet. Denna ändring ändrar inte djurens spårbarhet eftersom jordbrukarna förblir skyldiga att uppfylla alla identifierings- och registreringskrav enligt förordning (EG) nr 1760/2000. |
| --- | --- |

(6)

Syftet med ändringen begränsas till att fastställa villkoren för stödberättigandet. Denna ändring ändrar inte djurens spårbarhet eftersom jordbrukarna förblir skyldiga att uppfylla alla identifierings- och registreringskrav enligt förordning (EG) nr 1760/2000.

| (7) | Skyldigheten enligt artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003 bör gälla alla betalningar enligt kapitel 12 i avdelning IV i nämnda förordning. Eftersom den referensperiod som fastställs för förvaltningen av betalningarna utgörs av ett kalenderår bör denna ändring vara tillämplig från och med den 1 januari 2008 för att gälla alla berörda betalningar under hela kalenderåret 2008. |
| --- | --- |

(7)

Skyldigheten enligt artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003 bör gälla alla betalningar enligt kapitel 12 i avdelning IV i nämnda förordning. Eftersom den referensperiod som fastställs för förvaltningen av betalningarna utgörs av ett kalenderår bör denna ändring vara tillämplig från och med den 1 januari 2008 för att gälla alla berörda betalningar under hela kalenderåret 2008.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003 ska följande stycke läggas till:

”Ett djur ska emellertid även anses berättigat till stöd när de uppgifter som anges i artikel 7.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1760/2000 har rapporterats till den behöriga myndigheten under den första dagen av djurhållningsperioden, såsom denna har fastställts i enlighet med artikel 144.2 i den här förordningen.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 9 oktober 2008.

På rådets vägnar

D. BUSSEREAU

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 8 juli 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

2

(3)  EGT L 204, 11.8.2000, s. 1.

3

---

| 17.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/3

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1010/2008

av den 13 oktober 2008

om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 2026/97 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i förordning (EG) nr 2026/97 och om ändring av förordning (EG) nr 1000/2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 15, 18 och 19,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | I juli 2002 införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2002 (2) en slutgiltig utjämningstull (nedan kallad de gällande åtgärderna) om 7,1 % på import av sulfanilsyra som klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 10 (Taric-nummer 2921421060), med ursprung i Indien. De införda åtgärderna grundade sig på ett antisubventionsförfarande som hade inletts enligt artikel 10 i grundförordningen (nedan kallat den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

I juli 2002 införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2002 (2) en slutgiltig utjämningstull (nedan kallad de gällande åtgärderna) om 7,1 % på import av sulfanilsyra som klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 10 (Taric-nummer 2921421060), med ursprung i Indien. De införda åtgärderna grundade sig på ett antisubventionsförfarande som hade inletts enligt artikel 10 i grundförordningen (nedan kallat den ursprungliga undersökningen).

| (2) | Samtidigt införde rådet genom förordning (EG) nr 1339/2002 (3) en slutgiltig antidumpningstull om 18,3 % på import av samma produkt med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(2)

Samtidigt införde rådet genom förordning (EG) nr 1339/2002 (3) en slutgiltig antidumpningstull om 18,3 % på import av samma produkt med ursprung i Indien.

| (3) | Inom ramen för de ovan nämnda utjämnings- och antidumpningsförfarandena, godtog kommissionen genom beslut 2002/611/EG (4) ett prisåtagande som inkommit från den indiska exporterande tillverkaren, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (Kokan). |
| --- | --- |

(3)

Inom ramen för de ovan nämnda utjämnings- och antidumpningsförfarandena, godtog kommissionen genom beslut 2002/611/EG (4) ett prisåtagande som inkommit från den indiska exporterande tillverkaren, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (Kokan).

| (4) | I december 2003 meddelade Kokan kommissionen att man frivilligt ville dra tillbaka sitt åtagande. Det kommissionsbeslut genom vilket åtagandet godtogs upphävdes följaktligen genom beslut 2004/255/EG (5). |
| --- | --- |

(4)

I december 2003 meddelade Kokan kommissionen att man frivilligt ville dra tillbaka sitt åtagande. Det kommissionsbeslut genom vilket åtagandet godtogs upphävdes följaktligen genom beslut 2004/255/EG (5).

| (5) | Till följd av en begäran inlämnad av Kokan påbörjade kommissionen (6) i april 2005 en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i grundförordningen och artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96 (7) (nedan kallad antidumpningsgrundförordningen), begränsad i omfattning till en undersökning av om ett åtagande från företaget var godtagbart. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av en begäran inlämnad av Kokan påbörjade kommissionen (6) i april 2005 en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i grundförordningen och artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96 (7) (nedan kallad antidumpningsgrundförordningen), begränsad i omfattning till en undersökning av om ett åtagande från företaget var godtagbart.

| (6) | Efter en undersökning godtog kommissionen i december 2005 genom beslut 2006/37/EG (8) ett åtagande som Kokan erbjöd i samband med antidumpnings- och utjämningsförfarandena rörande import av sulfanilsyra med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(6)

Efter en undersökning godtog kommissionen i december 2005 genom beslut 2006/37/EG (8) ett åtagande som Kokan erbjöd i samband med antidumpnings- och utjämningsförfarandena rörande import av sulfanilsyra med ursprung i Indien.

| (7) | Till följd av den undersökning som avses ovan i skäl 6 gjordes i januari 2006 genom rådets förordning (EG) nr 123/2006 (9) ändringar av förordning (EG) nr 1338/2002 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung bland annat i Indien och förordning (EG) nr 1339/2002 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i bland annat Indien, i syfte att beakta detta åtagande. |
| --- | --- |

(7)

Till följd av den undersökning som avses ovan i skäl 6 gjordes i januari 2006 genom rådets förordning (EG) nr 123/2006 (9) ändringar av förordning (EG) nr 1338/2002 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung bland annat i Indien och förordning (EG) nr 1339/2002 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i bland annat Indien, i syfte att beakta detta åtagande.

| (8) | Efter en översynsundersökning enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96, införde rådet genom förordning (EG) nr 1000/2008 (10) en antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien. |
| --- | --- |

(8)

Efter en översynsundersökning enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96, införde rådet genom förordning (EG) nr 1000/2008 (10) en antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien.

1.2   Begäran om översyn

| (9) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande åtgärderna snart skulle upphöra att gälla (11) mottog kommissionen den 24 april 2007 en begäran om översyn av dessa åtgärder enligt artikel 18 i grundförordningen. Begäran lämnades in av två gemenskapstillverkare (nedan kallade sökandena), som svarar för 100 % av gemenskapens produktion av sulfanilsyra. |
| --- | --- |

(9)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande åtgärderna snart skulle upphöra att gälla (11) mottog kommissionen den 24 april 2007 en begäran om översyn av dessa åtgärder enligt artikel 18 i grundförordningen. Begäran lämnades in av två gemenskapstillverkare (nedan kallade sökandena), som svarar för 100 % av gemenskapens produktion av sulfanilsyra.

| (10) | Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(10)

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (11) | Kommissionen undersökte den bevisning som lämnats av sökandena och fann att denna var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn enligt artikel 18 i grundförordningen. Efter att ha samrått med rådgivande kommittén meddelade kommissionen den 24 juli 2007 genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (12) att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen undersökte den bevisning som lämnats av sökandena och fann att denna var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn enligt artikel 18 i grundförordningen. Efter att ha samrått med rådgivande kommittén meddelade kommissionen den 24 juli 2007 genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (12) att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen.

| (12) | Före inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång underrättade kommissionen i enlighet med artiklarna 10.9 och 22.1 i grundförordningen de indiska myndigheterna om att den hade mottagit en korrekt dokumenterad begäran om översyn och bjöd in de indiska myndigheterna till samråd i syfte att klargöra situationen i fråga om klagomålets innehåll och uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. De indiska myndigheterna svarade inte på denna inbjudan till samråd. I samband med den partiella interimsöversyn som nämns nedan fick de indiska myndigheterna samma inbjudan till samråd och detta samråd ägde rum. Man kunde under samråden inte enas om någon lösning som skulle ha berättigat att översynen inte påbörjades. |
| --- | --- |

(12)

Före inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång underrättade kommissionen i enlighet med artiklarna 10.9 och 22.1 i grundförordningen de indiska myndigheterna om att den hade mottagit en korrekt dokumenterad begäran om översyn och bjöd in de indiska myndigheterna till samråd i syfte att klargöra situationen i fråga om klagomålets innehåll och uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. De indiska myndigheterna svarade inte på denna inbjudan till samråd. I samband med den partiella interimsöversyn som nämns nedan fick de indiska myndigheterna samma inbjudan till samråd och detta samråd ägde rum. Man kunde under samråden inte enas om någon lösning som skulle ha berättigat att översynen inte påbörjades.

1.3   Partiell interimsöversyn

| (13) | Den 29 september 2007 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (13) att den enligt artikel 19 i grundförordningen på eget initiativ inledde en partiell interimsöversyn begränsad i omfattning till subventionsnivån, eftersom det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att de omständigheter rörande subventioneringen som låg till grund för de gällande åtgärderna hade ändrats och att dessa ändringar var av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(13)

Den 29 september 2007 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (13) att den enligt artikel 19 i grundförordningen på eget initiativ inledde en partiell interimsöversyn begränsad i omfattning till subventionsnivån, eftersom det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att de omständigheter rörande subventioneringen som låg till grund för de gällande åtgärderna hade ändrats och att dessa ändringar var av bestående karaktär.

| (14) | Översynen begränsades i omfattning till subventionsnivån för företaget Kokan (se bilagan till tillkännagivandet om inledande enligt artikel 19), liksom andra exportörer som uppmanades att ge sig till känna på de villkor och inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(14)

Översynen begränsades i omfattning till subventionsnivån för företaget Kokan (se bilagan till tillkännagivandet om inledande enligt artikel 19), liksom andra exportörer som uppmanades att ge sig till känna på de villkor och inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

1.4   Undersökning

1.4.1   Undersökningsperiod

| (15) | Undersökningen rörande fortsatt eller återkommande subvention omfattade perioden från och med den 1 april 2006 till och med den 31 mars 2007 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Denna period användes också för undersökningen av de påstått förändrade omständigheter som ledde till att den partiella interimsöversynen inleddes. Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med 2003 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(15)

Undersökningen rörande fortsatt eller återkommande subvention omfattade perioden från och med den 1 april 2006 till och med den 31 mars 2007 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Denna period användes också för undersökningen av de påstått förändrade omständigheter som ledde till att den partiella interimsöversynen inleddes. Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med 2003 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

1.4.2   Parter som berörs av undersökningen

| (16) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för exportlandet, sökanden och gemenskapstillverkarna om att en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för exportlandet, sökanden och gemenskapstillverkarna om att en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

| (17) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(17)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (18) | I samband med översynen vid giltighetstidens utgång sändes frågeformulär ut till alla parter som såvitt känt var berörda, nämligen de två gemenskapstillverkarna, den exporterande tillverkaren i Indien, kända importörer och användare samt till de indiska myndigheterna. I samband med den partiella interimsöversynen sändes frågeformulär ut till den exporterande tillverkaren i Indien och till de indiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(18)

I samband med översynen vid giltighetstidens utgång sändes frågeformulär ut till alla parter som såvitt känt var berörda, nämligen de två gemenskapstillverkarna, den exporterande tillverkaren i Indien, kända importörer och användare samt till de indiska myndigheterna. I samband med den partiella interimsöversynen sändes frågeformulär ut till den exporterande tillverkaren i Indien och till de indiska myndigheterna.

| (19) | Svar på frågeformuläret inkom från de indiska myndigheterna, båda gemenskapstillverkarna och den exporterande tillverkaren i det berörda landet samt från användare. Ingen av importörerna svarade på frågeformuläret och inga andra importörer lämnade några uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen. |
| --- | --- |

(19)

Svar på frågeformuläret inkom från de indiska myndigheterna, båda gemenskapstillverkarna och den exporterande tillverkaren i det berörda landet samt från användare. Ingen av importörerna svarade på frågeformuläret och inga andra importörer lämnade några uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen.

| (20) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett fastställande av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering och därav följande skada, gemenskapens intresse och den påstått ändrade subventionsnivån. För detta genomförde kommissionen kontrollbesök på plats hos de indiska myndigheterna i Delhi, myndigheterna i Maharashtra i Mumbai, Indiens centralbank i Mumbai och hos följande företag:






  a) | Exporterande tillverkare i Indien:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, Mumbai, Indien. |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett fastställande av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering och därav följande skada, gemenskapens intresse och den påstått ändrade subventionsnivån. För detta genomförde kommissionen kontrollbesök på plats hos de indiska myndigheterna i Delhi, myndigheterna i Maharashtra i Mumbai, Indiens centralbank i Mumbai och hos följande företag:

a)

Exporterande tillverkare i Indien:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, Mumbai, Indien.

| b) | Gemenskapstillverkare:






  — | Ardenity, Givet, Frankrike. |
| --- | --- | --- |

b)

Gemenskapstillverkare:

—

Ardenity, Givet, Frankrike.

| — | CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugal. |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugal.

| c) | Användare:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

c)

Användare:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Tyskland.

| — | Robama SA, Palafolls, Spanien. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Spanien.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (21) | Den produkt som berörs är sulfanilsyra med ursprung i Indien (nedan kallad den berörda produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 10 (Taric-nummer 2921421060). Det finns i huvudsak två kvaliteter av sulfanilsyra, som avgörs av renheten: en teknisk kvalitet och en renad kvalitet. Den renade kvaliteten saluförs dessutom ibland som ett sulfanilsyresalt. Sulfanilsyra används som råvara vid tillverkningen av optiska vitmedel, tillsatsmedel för betong, livsmedelsfärgämnen och färgämnen för särskilda ändamål. Även om sulfanilsyra har flera användningsområden, ser användarna de olika kvaliteterna och formerna som ganska utbytbara i de flesta tillämpningar och liksom i den ursprungliga undersökningen behandlas de därför som en enda produkt. |
| --- | --- |

(21)

Den produkt som berörs är sulfanilsyra med ursprung i Indien (nedan kallad den berörda produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 10 (Taric-nummer 2921421060). Det finns i huvudsak två kvaliteter av sulfanilsyra, som avgörs av renheten: en teknisk kvalitet och en renad kvalitet. Den renade kvaliteten saluförs dessutom ibland som ett sulfanilsyresalt. Sulfanilsyra används som råvara vid tillverkningen av optiska vitmedel, tillsatsmedel för betong, livsmedelsfärgämnen och färgämnen för särskilda ändamål. Även om sulfanilsyra har flera användningsområden, ser användarna de olika kvaliteterna och formerna som ganska utbytbara i de flesta tillämpningar och liksom i den ursprungliga undersökningen behandlas de därför som en enda produkt.

2.2   Likadan produkt

| (22) | I likhet med vad som konstaterades i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i översynsundersökningarna att sulfanilsyra och dess salter är utpräglade stapelvaror samt att produktens kvalitet och grundläggande fysiska egenskaper är desamma oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av den berörda exporterande tillverkaren på hemmamarknaden och de som säljs till tredjeländer samt de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden har alltså konstaterats ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och i huvudsak samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

I likhet med vad som konstaterades i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i översynsundersökningarna att sulfanilsyra och dess salter är utpräglade stapelvaror samt att produktens kvalitet och grundläggande fysiska egenskaper är desamma oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av den berörda exporterande tillverkaren på hemmamarknaden och de som säljs till tredjeländer samt de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden har alltså konstaterats ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och i huvudsak samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.5 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

3.1   Inledning

| (23) | På grundval av uppgifterna i begäran om översyn och svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta subventioner:






  — | Subventionsordningar som undersöktes i den ursprungliga undersökningen






  — | Landsomfattande system






  a) | Industriella frizoner för bearbetning på export (EPZS)/särskilda ekonomiska zoner (SEZS)/exportorienterade företag (EOUS) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

På grundval av uppgifterna i begäran om översyn och svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta subventioner:

—

Subventionsordningar som undersöktes i den ursprungliga undersökningen

—

Landsomfattande system

a)

Industriella frizoner för bearbetning på export (EPZS)/särskilda ekonomiska zoner (SEZS)/exportorienterade företag (EOUS)

| b) | Tullkreditsystemet (DEPBS) |
| --- | --- |

b)

Tullkreditsystemet (DEPBS)

| c) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS) |
| --- | --- |

c)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS)

| d) | Systemet med befrielse från inkomstskatt (ITES) |
| --- | --- |

d)

Systemet med befrielse från inkomstskatt (ITES)

| e) | Systemet med förhandslicenser (ALS) och dokument för förhandsbefrielse (AAS) |
| --- | --- |

e)

Systemet med förhandslicenser (ALS) och dokument för förhandsbefrielse (AAS)

| — | Regionala system






  f) | Det stimulanssystem (PSI) som delstatsregeringen i Maharashtra tillämpar |
| --- | --- | --- |

—

Regionala system

f)

Det stimulanssystem (PSI) som delstatsregeringen i Maharashtra tillämpar

| — | Subventionsordningar som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen






  — | Landsomfattande system






  g) | Exportkreditsystemet (före sändning och efter sändning) (ECS) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Subventionsordningar som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen

—

Landsomfattande system

g)

Exportkreditsystemet (före sändning och efter sändning) (ECS)

| (24) | Systemen a, b, c och e grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992, nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (Foreign Trade Act). Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken (Export and Import Policy), som från och med den 1 september 2004 kallas ”utrikeshandelspolitiken” (Foreign Trade Policy), som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Ett dokument om export- och importpolitiken är av betydelse för översynsperioden i detta fall, nämligen femårsplanen för perioden 1 september 2004–31 mars 2009 (EXIM-policy 2004–2009). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för export- och importpolitiken 2004–2009 beskrivs dessutom närmare i deras förfarandehandbok för perioden 1 september 2004–31 mars 2009, volym I (Handbook of Procedures, HOP I, 2004–2009). |
| --- | --- |

(24)

Systemen a, b, c och e grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992, nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (Foreign Trade Act). Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken (Export and Import Policy), som från och med den 1 september 2004 kallas ”utrikeshandelspolitiken” (Foreign Trade Policy), som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Ett dokument om export- och importpolitiken är av betydelse för översynsperioden i detta fall, nämligen femårsplanen för perioden 1 september 2004–31 mars 2009 (EXIM-policy 2004–2009). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för export- och importpolitiken 2004–2009 beskrivs dessutom närmare i deras förfarandehandbok för perioden 1 september 2004–31 mars 2009, volym I (Handbook of Procedures, HOP I, 2004–2009).

| (25) | Det system med befrielse från inkomstskatt som anges ovan under d grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act). |
| --- | --- |

(25)

Det system med befrielse från inkomstskatt som anges ovan under d grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act).

| (26) | Systemet under f förvaltas av delstaten Maharashtra och grundar sig på resolutioner från delstaten Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor. |
| --- | --- |

(26)

Systemet under f förvaltas av delstaten Maharashtra och grundar sig på resolutioner från delstaten Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor.

| (27) | Det exportkreditsystem som anges under g grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter. |
| --- | --- |

(27)

Det exportkreditsystem som anges under g grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.

3.2   Industriella frizoner för bearbetning på export (EPZS)/särskilda ekonomiska zoner (SEZS)/exportorienterade företag (EOUS)

| (28) | Man fann att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte låg varken i en SEZS-zon eller i en EPZS-zon. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hade dock status som ett exportorienterat företag och fick utjämningsbara subventioner under översynsperioden. Beskrivningen och utvärderingen nedan rör därför endast systemet för exportorienterade företag (EOUS). |
| --- | --- |

(28)

Man fann att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte låg varken i en SEZS-zon eller i en EPZS-zon. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hade dock status som ett exportorienterat företag och fick utjämningsbara subventioner under översynsperioden. Beskrivningen och utvärderingen nedan rör därför endast systemet för exportorienterade företag (EOUS).

3.2.1   Rättslig grund

| (29) | Systemet för exportorienterade företag beskrivs närmare i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i förfarandehandboken (HOP I 2004–2009). |
| --- | --- |

(29)

Systemet för exportorienterade företag beskrivs närmare i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i förfarandehandboken (HOP I 2004–2009).

3.2.2   Kriterier för att komma i fråga

| (30) | Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om anläggningstillgångar (10 miljoner indiska rupier) för att kunna inrättas som ett exportorienterat företag. |
| --- | --- |

(30)

Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om anläggningstillgångar (10 miljoner indiska rupier) för att kunna inrättas som ett exportorienterat företag.

3.2.3   Praktiskt genomförande

| (31) | Exportorienterade företag kan vara belägna var som helst i Indien. |
| --- | --- |

(31)

Exportorienterade företag kan vara belägna var som helst i Indien.

| (32) | En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan underrättas företaget om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år. Godkännandet kan förlängas för ytterligare perioder. |
| --- | --- |

(32)

En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan underrättas företaget om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år. Godkännandet kan förlängas för ytterligare perioder.

| (33) | En mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag är enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta (NFE), dvs. att företaget under en referensperiod (5 år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor. |
| --- | --- |

(33)

En mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag är enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta (NFE), dvs. att företaget under en referensperiod (5 år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor.

| (34) | Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:






  — | Befrielse från importtullar på alla typer av varor (bl.a. kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning eller bearbetning eller i samband därmed. |
| --- | --- | --- |

(34)

Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:

—

Befrielse från importtullar på alla typer av varor (bl.a. kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning eller bearbetning eller i samband därmed.

| — | Befrielse från punktskatter på varor som köpts på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

—

Befrielse från punktskatter på varor som köpts på den inhemska marknaden.

| — | Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som köpts på den lokala marknaden. |
| --- | --- |

—

Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som köpts på den lokala marknaden.

| — | Möjlighet till försäljning av en del av tillverkningen på den inhemska marknaden, upp till 50 % av fob-värdet på exporten, förutsatt att nettoinkomsterna av utländsk valuta är positiva efter det att de förmånliga skatterna betalats, dvs. punktskatter på de färdiga produkterna. |
| --- | --- |

—

Möjlighet till försäljning av en del av tillverkningen på den inhemska marknaden, upp till 50 % av fob-värdet på exporten, förutsatt att nettoinkomsterna av utländsk valuta är positiva efter det att de förmånliga skatterna betalats, dvs. punktskatter på de färdiga produkterna.

| — | Delvis återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag. |
| --- | --- |

—

Delvis återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag.

| — | Befrielse från inkomstskatt som normalt är tillämplig på vinst av exportförsäljning i enlighet med avsnitt 10B i lagen om inkomstskatt, under en period av tio år efter det att verksamheten inletts, dock inte längre än till 2010. |
| --- | --- |

—

Befrielse från inkomstskatt som normalt är tillämplig på vinst av exportförsäljning i enlighet med avsnitt 10B i lagen om inkomstskatt, under en period av tio år efter det att verksamheten inletts, dock inte längre än till 2010.

| — | Möjlighet till 100 % utländskt ägande av det egna kapitalet. |
| --- | --- |

—

Möjlighet till 100 % utländskt ägande av det egna kapitalet.

| (35) | Företag som omfattas av dessa system bedriver verksamhet under övervakning av tulltjänstemän i enlighet med avsnitt 65 i tullagen (Customs Act). |
| --- | --- |

(35)

Företag som omfattas av dessa system bedriver verksamhet under övervakning av tulltjänstemän i enlighet med avsnitt 65 i tullagen (Customs Act).

| (36) | Dessa företag ska enligt lag föra räkenskaper över all import, förbrukning och användning av samtliga importerade material och all export i enlighet med 6.11.1 i förfarandehandboken HOP I 2004–2009. Dessa räkenskaper ska regelbundet lämnas in till de behöriga myndigheterna i form av kvartals- och årsrapporter. |
| --- | --- |

(36)

Dessa företag ska enligt lag föra räkenskaper över all import, förbrukning och användning av samtliga importerade material och all export i enlighet med 6.11.1 i förfarandehandboken HOP I 2004–2009. Dessa räkenskaper ska regelbundet lämnas in till de behöriga myndigheterna i form av kvartals- och årsrapporter.

| (37) | Enligt avsnittet 6.11.2 i förfarandehandboken, HOP I 2004–2009, är ett exportorienterat företag emellertid ”aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden (DTA, Domestic Tariff Area) eller lager”. |
| --- | --- |

(37)

Enligt avsnittet 6.11.2 i förfarandehandboken, HOP I 2004–2009, är ett exportorienterat företag emellertid ”aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden (DTA, Domestic Tariff Area) eller lager”.

| (38) | Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tull- och punktskattetjänsteman som är permanent stationerad i företaget. |
| --- | --- |

(38)

Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tull- och punktskattetjänsteman som är permanent stationerad i företaget.

| (39) | I detta fall använde den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren systemet till att köpa varor på den inhemska marknaden utan betalning av punktskatt, få återbetalning av omsättningsskatt och en partiell återbetalning av den tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag. Undersökningen visade att den berörda exporterande tillverkaren inte erhöll förmåner enligt reglerna om befrielse från inkomstskatt för exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(39)

I detta fall använde den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren systemet till att köpa varor på den inhemska marknaden utan betalning av punktskatt, få återbetalning av omsättningsskatt och en partiell återbetalning av den tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag. Undersökningen visade att den berörda exporterande tillverkaren inte erhöll förmåner enligt reglerna om befrielse från inkomstskatt för exportorienterade företag.

3.2.4   Slutsats om systemet för exportorienterade företag

| (40) | När det gäller befrielse från punktskatt på varor som köpts på den inhemska marknaden, fastställdes det att den avgift som ett icke-exportorienterat företag betalat för inköp av varor kan användas som kredit för avräkning mot framtida tullar, t.ex. för betalning av punktskatt på inhemsk försäljning (det s.k. CENVAT-systemet). Punktskatten för inköp av varor är därför inte slutgiltig. Med hjälp av en kredit enligt CENVAT-systemet behöver slutgiltig tull bara betalas på förädlingsvärdet, inte på insatsvarorna. Genom att ett exportorienterat företags inköp undantas från punktskatt, går inte några ytterligare statliga intäkter förlorade och följaktligen beviljas det exportorienterade företaget inte någon ytterligare förmån. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller befrielse från punktskatt på varor som köpts på den inhemska marknaden, fastställdes det att den avgift som ett icke-exportorienterat företag betalat för inköp av varor kan användas som kredit för avräkning mot framtida tullar, t.ex. för betalning av punktskatt på inhemsk försäljning (det s.k. CENVAT-systemet). Punktskatten för inköp av varor är därför inte slutgiltig. Med hjälp av en kredit enligt CENVAT-systemet behöver slutgiltig tull bara betalas på förädlingsvärdet, inte på insatsvarorna. Genom att ett exportorienterat företags inköp undantas från punktskatt, går inte några ytterligare statliga intäkter förlorade och följaktligen beviljas det exportorienterade företaget inte någon ytterligare förmån.

| (41) | Återbetalningen av den statliga omsättningsskatten och den partiella återbetalningen av den tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag utgör subventioner i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Statliga intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system uteblir, vilket vidare innebär att det exportorienterade företaget får en förmån i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom företaget förbättrar sin likviditet genom att det får omsättningsskatten återbetald och inte behöver betala normalt tillämpliga tullar på bränsle. Subventionerna är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. För att erhålla dessa förmåner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007 ett oeftergivligt villkor att målet för ett exportorienterat företag är export. |
| --- | --- |

(41)

Återbetalningen av den statliga omsättningsskatten och den partiella återbetalningen av den tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag utgör subventioner i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Statliga intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system uteblir, vilket vidare innebär att det exportorienterade företaget får en förmån i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom företaget förbättrar sin likviditet genom att det får omsättningsskatten återbetald och inte behöver betala normalt tillämpliga tullar på bränsle. Subventionerna är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. För att erhålla dessa förmåner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007 ett oeftergivligt villkor att målet för ett exportorienterat företag är export.

3.2.5   Beräkning av subventionens storlek

| (42) | Subventionsbeloppet beräknades på grundval av den statliga omsättningsskatt som återbetalades för lokalt förvärvade varor och den partiella återbetalning av tullar som erlagts för inhemskt bränsle under översynsperioden. Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över lämplig exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 3,2 %. |
| --- | --- |

(42)

Subventionsbeloppet beräknades på grundval av den statliga omsättningsskatt som återbetalades för lokalt förvärvade varor och den partiella återbetalning av tullar som erlagts för inhemskt bränsle under översynsperioden. Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över lämplig exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 3,2 %.

3.3   Tullkreditsystemet (DEPBS)

3.3.1   Rättslig grund

| (43) | Tullkreditsystemet beskrivs närmare i avsnitt 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i avsnitt 4.37–4.53 i förfarandehandboken HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(43)

Tullkreditsystemet beskrivs närmare i avsnitt 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i avsnitt 4.37–4.53 i förfarandehandboken HOP I 2004–2009.

3.3.2   Undersökningsresultaten

| (44) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt tullkreditsystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(44)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt tullkreditsystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning.

3.4   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS)

3.4.1   Rättslig grund

| (45) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken, HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(45)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken, HOP I 2004–2009.

3.4.2   Undersökningsresultaten

| (46) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt EPCGS-systemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(46)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt EPCGS-systemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning.

3.5   Systemet med befrielse från inkomstskatt (ITES)

| (47) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt ITES-systemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(47)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt ITES-systemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning.

3.6   Systemet med förhandslicenser (ALS) och systemet för förhandsbefrielse (AAS)

3.6.1   Rättslig grund

| (48) | Systemet med förhandslicenser beskrivs närmare i avsnitten 4.1–4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken HOP I 2004–2009. Namnet ändrades till systemet för förhandsbefrielse (AAS) från och med den 1 april 2006. |
| --- | --- |

(48)

Systemet med förhandslicenser beskrivs närmare i avsnitten 4.1–4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken HOP I 2004–2009. Namnet ändrades till systemet för förhandsbefrielse (AAS) från och med den 1 april 2006.

3.6.2   Undersökningsresultaten

| (49) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt AAS-systemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(49)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt AAS-systemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning.

3.7   Det stimulanssystem (PSI) som delstatsregeringen i Maharashtra tillämpar

3.7.1   Rättslig grund

| (50) | I syfte att uppmuntra etableringen av industrier i mindre utvecklade områden i delstaten har delstatsregeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya eller expanderande anläggningar inrättade i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder enligt ett system som är allmänt känt som Package Scheme of Incentives (PSI). Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes. 2001 års system var i kraft från och med den 1 april 2001 till och med den 31 mars 2006, varefter det förlängdes med ett år till den 31 mars 2007. PSI-systemet i Maharashtra består av flera delsystem, varav de viktigaste är: i) återbetalning av lokal skatt (octroi tax), ii) befrielse från skatt på elektricitet, och iii) befrielse från lokal omsättningsskatt eller uppskjutande av denna. Enligt delstatsregeringen i Maharashtra inbegriper 2001 års system inte det senare skattesystemet, dvs. varken befrielse från omsättningsskatt eller uppskjutande av den. I undersökningen fastställdes det emellertid att ett företags rätt till förmåner enligt systemet framgår av ”Certifikat för stödberättigande” (Eligibility Certificate). Undersökningen visade att det enda delsystem som användes av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren under översynsperioden i själva verket var uppskjutande av omsättningsskatt (en del av iii ovan). |
| --- | --- |

(50)

I syfte att uppmuntra etableringen av industrier i mindre utvecklade områden i delstaten har delstatsregeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya eller expanderande anläggningar inrättade i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder enligt ett system som är allmänt känt som Package Scheme of Incentives (PSI). Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes. 2001 års system var i kraft från och med den 1 april 2001 till och med den 31 mars 2006, varefter det förlängdes med ett år till den 31 mars 2007. PSI-systemet i Maharashtra består av flera delsystem, varav de viktigaste är: i) återbetalning av lokal skatt (octroi tax), ii) befrielse från skatt på elektricitet, och iii) befrielse från lokal omsättningsskatt eller uppskjutande av denna. Enligt delstatsregeringen i Maharashtra inbegriper 2001 års system inte det senare skattesystemet, dvs. varken befrielse från omsättningsskatt eller uppskjutande av den. I undersökningen fastställdes det emellertid att ett företags rätt till förmåner enligt systemet framgår av ”Certifikat för stödberättigande” (Eligibility Certificate). Undersökningen visade att det enda delsystem som användes av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren under översynsperioden i själva verket var uppskjutande av omsättningsskatt (en del av iii ovan).

3.7.2   Kriterier för att komma i fråga

| (51) | För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen i allmänhet investera i mindre utvecklade områden (vilka delas in i olika kategorier beroende på deras ekonomiska utveckling, t.ex. föga utvecklade områden, mindre utvecklade områden och minst utvecklade områden), antingen genom att inrätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga kapitalinvesteringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industrianläggning. Huvudkriteriet för fastställande av stimulansåtgärdernas omfattning är det område inom vilket företaget är placerat eller kommer att placeras samt storleken på investeringen. |
| --- | --- |

(51)

För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen i allmänhet investera i mindre utvecklade områden (vilka delas in i olika kategorier beroende på deras ekonomiska utveckling, t.ex. föga utvecklade områden, mindre utvecklade områden och minst utvecklade områden), antingen genom att inrätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga kapitalinvesteringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industrianläggning. Huvudkriteriet för fastställande av stimulansåtgärdernas omfattning är det område inom vilket företaget är placerat eller kommer att placeras samt storleken på investeringen.

3.7.3   Praktiskt genomförande

| (52) | Certifikatet för stödberättigande som delstatsregeringen i Maharashtra hade utfärdat till den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde att företaget enligt delsystemet för uppskjutande av omsättningsskatt kunde skjuta upp betalningen av den delstatliga omsättningsskatt som togs ut på dess inhemska försäljning under en tolvårsperiod från och med året för uttaget. |
| --- | --- |

(52)

Certifikatet för stödberättigande som delstatsregeringen i Maharashtra hade utfärdat till den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde att företaget enligt delsystemet för uppskjutande av omsättningsskatt kunde skjuta upp betalningen av den delstatliga omsättningsskatt som togs ut på dess inhemska försäljning under en tolvårsperiod från och med året för uttaget.

3.7.4   Slutsats

| (53) | Delsystemet för uppskjutande av omsättningsskatt enligt det stimulanssystem som tillämpas av delstatsregeringen i Maharashtra innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen. Det undersökta delsystemet utgör ett finansiellt bidrag från delstatsregeringen i Maharashtra, eftersom det innebär att delstaten förlorar inkomster som den annars skulle ha haft. Uppskjutandet av omsättningsskatten innebär att företaget beviljas en förmån, eftersom dess likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(53)

Delsystemet för uppskjutande av omsättningsskatt enligt det stimulanssystem som tillämpas av delstatsregeringen i Maharashtra innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen. Det undersökta delsystemet utgör ett finansiellt bidrag från delstatsregeringen i Maharashtra, eftersom det innebär att delstaten förlorar inkomster som den annars skulle ha haft. Uppskjutandet av omsättningsskatten innebär att företaget beviljas en förmån, eftersom dess likviditet förbättras.

| (54) | Delsystemet är endast öppet för företag som har investerat inom vissa avgränsade geografiska områden inom delstaten Maharashtras jurisdiktion. Det är inte tillgängligt för företag belägna utanför dessa områden. Förmånsnivån är olika beroende på vilket område det gäller. Systemet är selektivt i enlighet med artikel 3.2 a och artikel 3.3 i grundförordningen och därmed utjämningsbart. |
| --- | --- |

(54)

Delsystemet är endast öppet för företag som har investerat inom vissa avgränsade geografiska områden inom delstaten Maharashtras jurisdiktion. Det är inte tillgängligt för företag belägna utanför dessa områden. Förmånsnivån är olika beroende på vilket område det gäller. Systemet är selektivt i enlighet med artikel 3.2 a och artikel 3.3 i grundförordningen och därmed utjämningsbart.

3.7.5   Beräkning av subventionens storlek

| (55) | Den uppskjutna statliga omsättningsskatten som enligt systemet för uppskjutande skulle uppbäras under översynsperioden är att se som likvärdig med ett räntefritt lån på samma belopp från delstatsregeringen i Maharashtra. Förmånen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har således beräknats på grundval av den ränta som företaget betalade för ett jämförbart affärslån under översynsperioden. |
| --- | --- |

(55)

Den uppskjutna statliga omsättningsskatten som enligt systemet för uppskjutande skulle uppbäras under översynsperioden är att se som likvärdig med ett räntefritt lån på samma belopp från delstatsregeringen i Maharashtra. Förmånen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har således beräknats på grundval av den ränta som företaget betalade för ett jämförbart affärslån under översynsperioden.

| (56) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över företagets totala omsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(56)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över företagets totala omsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (57) | På grundval av ovanstående är storleken på den subvention som företaget fått enligt detta system 0,6 %. |
| --- | --- |

(57)

På grundval av ovanstående är storleken på den subvention som företaget fått enligt detta system 0,6 %.

3.8   Exportkreditsystemet (ECS)

3.8.1   Rättslig grund

| (58) | Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse IECD nr 02/04.02.02/2006–07 (exportkrediter i utländsk valuta) och cirkulärskrivelse IECD nr 01/04.02.02/2006–07 (exportkrediter i rupier) som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(58)

Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse IECD nr 02/04.02.02/2006–07 (exportkrediter i utländsk valuta) och cirkulärskrivelse IECD nr 01/04.02.02/2006–07 (exportkrediter i rupier) som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.

3.8.2   Kriterier för att komma i fråga

| (59) | Tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. Man fann att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren fick förmåner enligt exportkreditsystemet. |
| --- | --- |

(59)

Tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. Man fann att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren fick förmåner enligt exportkreditsystemet.

3.8.3   Praktiskt genomförande

| (60) | Enligt detta system fastställer Indiens centralbank obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbankerna får ta ut av en exportör. Syftet är att krediter ska göras tillgängliga för exportörer till internationellt konkurrenskraftiga räntesatser. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering. |
| --- | --- |

(60)

Enligt detta system fastställer Indiens centralbank obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbankerna får ta ut av en exportör. Syftet är att krediter ska göras tillgängliga för exportörer till internationellt konkurrenskraftiga räntesatser. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering.

| (61) | Dessa cirkulärskrivelser från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till räntesatser som är förmånligare än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(61)

Dessa cirkulärskrivelser från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till räntesatser som är förmånligare än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor.

3.8.4   Slutsats om systemet för exportorienterade företag

| (62) | För det första kan de förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs enbart utifrån marknadsvillkoren, och det innebär i detta fall att exportören erhåller en förmån enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Endast om det hade konstaterats att det fanns en sådan ränteskillnad, drogs slutsatsen att en förmån hade beviljats. Skillnaderna i räntesatserna för krediter som beviljats på basis av centralbankens cirkulärskrivelser och räntesatserna för affärsmässiga ”kontantkrediter” kan inte enbart förklaras av affärsbankens marknadsbeteende. |
| --- | --- |

(62)

För det första kan de förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs enbart utifrån marknadsvillkoren, och det innebär i detta fall att exportören erhåller en förmån enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Endast om det hade konstaterats att det fanns en sådan ränteskillnad, drogs slutsatsen att en förmån hade beviljats. Skillnaderna i räntesatserna för krediter som beviljats på basis av centralbankens cirkulärskrivelser och räntesatserna för affärsmässiga ”kontantkrediter” kan inte enbart förklaras av affärsbankens marknadsbeteende.

| (63) | För det andra, och trots det faktum att de förmånliga räntesatserna enligt exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 a iv i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 1.3 i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, sätter upp mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av den indiska regeringen. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i den mening som avses i andra strecksatsen i artikel 2.1 a iv i grundförordningen, eftersom affärsbankerna är bundna av centralbankens villkor, bl.a. de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och bestämmelserna om att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som nämns i artikel 2.1 a i i grundförordningen, dvs. i detta fall bevilja lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle i normala fall vara en uppgift för myndigheterna och skiljer sig i praktiken egentligen inte från myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 2.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar, eftersom de förmånliga räntesatserna bara är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner, och subventionen anses därför vara knuten till exportresultat enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

För det andra, och trots det faktum att de förmånliga räntesatserna enligt exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 a iv i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 1.3 i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, sätter upp mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av den indiska regeringen. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i den mening som avses i andra strecksatsen i artikel 2.1 a iv i grundförordningen, eftersom affärsbankerna är bundna av centralbankens villkor, bl.a. de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och bestämmelserna om att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som nämns i artikel 2.1 a i i grundförordningen, dvs. i detta fall bevilja lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle i normala fall vara en uppgift för myndigheterna och skiljer sig i praktiken egentligen inte från myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 2.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar, eftersom de förmånliga räntesatserna bara är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner, och subventionen anses därför vara knuten till exportresultat enligt artikel 3.4 a i grundförordningen.

3.8.5   Beräkning av subventionens storlek

| (64) | Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för exportkrediter som använts under översynsperioden och den räntesats som skulle ha betalats för normala affärskrediter till berörda företag. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) på den totala exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren fick förmåner enligt exportkreditsystemet och fick en subvention på 0,9 %. |
| --- | --- |

(64)

Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för exportkrediter som använts under översynsperioden och den räntesats som skulle ha betalats för normala affärskrediter till berörda företag. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) på den totala exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren fick förmåner enligt exportkreditsystemet och fick en subvention på 0,9 %.

3.9   Storleken på de utjämningsbara subventionerna

| (65) | Storleken på de utjämningsbara subventionerna under översynsperioden enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckt i procent av värdet, var för den undersökta exporterande tillverkaren 4,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Storleken på de utjämningsbara subventionerna under översynsperioden enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckt i procent av värdet, var för den undersökta exporterande tillverkaren 4,7 %.

| (66) | Enligt tillgängliga uppgifter stod den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren för 100 % av exporten till gemenskapen av sulfanilsyra med ursprung i Indien under översynsperioden. Inga uppgifter fanns som visade att subventionsnivån för andra eventuella exporterande tillverkare skulle vara lägre.













  SYSTEM
  FÖRETAG | EOU (14) | DEPBS | EPCGS | ITES | ALS | Delstaten Maharashtras system | ECS (14) | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | noll | noll | noll | noll | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

Enligt tillgängliga uppgifter stod den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren för 100 % av exporten till gemenskapen av sulfanilsyra med ursprung i Indien under översynsperioden. Inga uppgifter fanns som visade att subventionsnivån för andra eventuella exporterande tillverkare skulle vara lägre.

SYSTEM

FÖRETAG

EOU (14)

DEPBS

EPCGS

ITES

ALS

Delstaten Maharashtras system

ECS (14)

Totalt

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

noll

noll

noll

noll

0,6

0,9

4,7

3.10   Slutsatser rörande fortsatt eller återkommande subventionering

| (67) | I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering. |
| --- | --- |

(67)

I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering.

| (68) | Även om den subventionsmarginal som konstaterades under översynen är lägre än den som konstaterades under den ursprungliga undersökningen, fann man att den samarbetsvilliga indiska exportören av den berörda produkten fortsatte att få utjämningsbara subventioner från Indiens myndigheter. När det gäller det huvudsakliga system som undersöktes under översynsperioden, dvs. de exportorienterade företagen, ger deras status återkommande förmåner enligt export- och importpolitiken och det finns inget som tyder på att dessa program kommer att avvecklas inom överskådlig tid. Under dessa förhållanden står det därför klart att exportören av den berörda produkten kommer att fortsätta att få utjämningsbara subventioner. |
| --- | --- |

(68)

Även om den subventionsmarginal som konstaterades under översynen är lägre än den som konstaterades under den ursprungliga undersökningen, fann man att den samarbetsvilliga indiska exportören av den berörda produkten fortsatte att få utjämningsbara subventioner från Indiens myndigheter. När det gäller det huvudsakliga system som undersöktes under översynsperioden, dvs. de exportorienterade företagen, ger deras status återkommande förmåner enligt export- och importpolitiken och det finns inget som tyder på att dessa program kommer att avvecklas inom överskådlig tid. Under dessa förhållanden står det därför klart att exportören av den berörda produkten kommer att fortsätta att få utjämningsbara subventioner.

| (69) | Eftersom det har visats att subventioneringen fortsatte under översynen och troligen kommer att fortsätta i framtiden, är frågan om sannolikheten för återkommande subventionering irrelevant. |
| --- | --- |

(69)

Eftersom det har visats att subventioneringen fortsatte under översynen och troligen kommer att fortsätta i framtiden, är frågan om sannolikheten för återkommande subventionering irrelevant.

3.11   De förändrade omständigheternas bestående karaktär

| (70) | I enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen undersöktes det också huruvida de förändrade omständigheterna när det gäller subventioneringen i förhållande till den ursprungliga undersökningen rimligen kunde anses vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(70)

I enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen undersöktes det också huruvida de förändrade omständigheterna när det gäller subventioneringen i förhållande till den ursprungliga undersökningen rimligen kunde anses vara av bestående karaktär.

| (71) | Det erinras om att interimsöversynen, i avsaknad av andra indiska exportörers samarbete, är begränsad i omfattning till subventionsnivån för Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

(71)

Det erinras om att interimsöversynen, i avsaknad av andra indiska exportörers samarbete, är begränsad i omfattning till subventionsnivån för Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.

| (72) | När det gäller de förändrade omständigheternas bestående karaktär, kan man mot bakgrund av undersökningsresultaten i skäl 68 dra slutsatsen att det inte finns några skäl att tro att den ändrade subventionsnivån inte skulle vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(72)

När det gäller de förändrade omständigheternas bestående karaktär, kan man mot bakgrund av undersökningsresultaten i skäl 68 dra slutsatsen att det inte finns några skäl att tro att den ändrade subventionsnivån inte skulle vara av bestående karaktär.

4.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (73) | Inom gemenskapen framställs den likadana produkten av två tillverkare, vars produktion utgör gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(73)

Inom gemenskapen framställs den likadana produkten av två tillverkare, vars produktion utgör gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

| (74) | Det bör noteras att sedan den ursprungliga undersökningen har företagen Sorochimie Chimie Fine och Quimigal SA bytt namn, det förra till Ardenity och det senare till CUF Químicos Industriais. |
| --- | --- |

(74)

Det bör noteras att sedan den ursprungliga undersökningen har företagen Sorochimie Chimie Fine och Quimigal SA bytt namn, det förra till Ardenity och det senare till CUF Químicos Industriais.

| (75) | Dessa två tillverkare samarbetade i undersökningen och stödde begäran om översyn. De utgör därmed gemenskapsindustrin enligt artikel 9.1 och 10.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(75)

Dessa två tillverkare samarbetade i undersökningen och stödde begäran om översyn. De utgör därmed gemenskapsindustrin enligt artikel 9.1 och 10.8 i grundförordningen.

5.   SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

5.1   Förbrukningen på EU-marknaden

| (76) | Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av följande:






  — | Importen av den berörda produkten till gemenskapsmarknaden enligt uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- | --- |

(76)

Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av följande:

—

Importen av den berörda produkten till gemenskapsmarknaden enligt uppgifter från Eurostat.

| — | Gemenskapsindustrins totala försäljning på gemenskapsmarknaden enligt svar på frågeformulär. |
| --- | --- |

—

Gemenskapsindustrins totala försäljning på gemenskapsmarknaden enligt svar på frågeformulär.

| (77) | Gemenskapens förbrukning av sulfanilsyra under översynsperioden var omkring 10 000 ton. Under skadeundersökningsperioden noterades en minskning av förbrukningen med 6 %.
  Tabell 1
  Förbrukning på gemenskapsmarknaden | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Index | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

Gemenskapens förbrukning av sulfanilsyra under översynsperioden var omkring 10 000 ton. Under skadeundersökningsperioden noterades en minskning av förbrukningen med 6 %.

Tabell 1

Förbrukning på gemenskapsmarknaden

2003

2004

2005

2006

ÖP

Förbrukning (i ton)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Index

100

98

102

93

94

5.1.1   Den aktuella importen från det berörda landet

| (78) | För att inte behöva lämna ut konfidentiella affärsuppgifter och med tanke på att Kokan står för 100 % av importen med ursprung i Indien och att gemenskapsindustrin bara består av två tillverkare, är det nödvändigt att presentera uppgifterna i tabellerna 2–5 nedan i indexerad form. |
| --- | --- |

(78)

För att inte behöva lämna ut konfidentiella affärsuppgifter och med tanke på att Kokan står för 100 % av importen med ursprung i Indien och att gemenskapsindustrin bara består av två tillverkare, är det nödvändigt att presentera uppgifterna i tabellerna 2–5 nedan i indexerad form.

5.1.2   Importvolym och marknadsandel när det gäller den berörda importen under översynsperioden

| (79) | Volymerna och marknadsandelarna när det gäller importen från Indien utvecklades såsom framgår av tabellerna nedan.
  Tabell 2
  Import från det berörda landet










  Import | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Källa: Eurostat. |

(79)

Volymerna och marknadsandelarna när det gäller importen från Indien utvecklades såsom framgår av tabellerna nedan.

Tabell 2

Import från det berörda landet

Import

2003

2004

2005

2006

ÖP

Index

100

54

59

56

60

Källa: Eurostat.

Tabell 3

Det berörda landets marknadsandel

| Marknadsandel | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Marknadsandel

2003

2004

2005

2006

ÖP

Index

100

55

58

60

64

| (80) | Importen från det berörda landet minskade med 40 % mellan 2003 och översynsperioden och marknadsandelen för importen från Indien minskade med 36 %. |
| --- | --- |

(80)

Importen från det berörda landet minskade med 40 % mellan 2003 och översynsperioden och marknadsandelen för importen från Indien minskade med 36 %.

5.2   Prisutveckling och prisbeteende för importen av den berörda produkten

Tabell 4

Priser på den berörda importen

| Enhetspriser | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Källa: Eurostat. |

Enhetspriser

2003

2004

2005

2006

ÖP

Index

100

85

96

110

111

Källa: Eurostat.

| (81) | Det genomsnittliga priset på den berörda importen med ursprung i Indien ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Det genomsnittliga priset på den berörda importen med ursprung i Indien ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden.

| (82) | För att beräkna prisunderskridandet under översynsperioden har gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke-närstående kunder jämförts med importpriserna cif vid gemenskapens gräns för importen från det berörda landet, med justering för att landningspriset skulle avspeglas. Denna justering gjordes genom att priserna ökades med normal tull och kostnader efter import. Jämförelsen visade att de justerade indiska priserna inte underskred gemenskapsindustrins priser. Den noterade prisökningen och avsaknaden av prisunderskridande ska ses i ljuset av de olika prisåtaganden som gjorts av den indiska exportören sedan åtgärderna infördes 2002. |
| --- | --- |

(82)

För att beräkna prisunderskridandet under översynsperioden har gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke-närstående kunder jämförts med importpriserna cif vid gemenskapens gräns för importen från det berörda landet, med justering för att landningspriset skulle avspeglas. Denna justering gjordes genom att priserna ökades med normal tull och kostnader efter import. Jämförelsen visade att de justerade indiska priserna inte underskred gemenskapsindustrins priser. Den noterade prisökningen och avsaknaden av prisunderskridande ska ses i ljuset av de olika prisåtaganden som gjorts av den indiska exportören sedan åtgärderna infördes 2002.

5.3   Import från andra tredjeländer

Tabell 5

Import från andra tredjeländer

| Resten av världen | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (index) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Marknadsandel (index) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Genomsnittliga priser (euro per ton) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Index | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Källa: Eurostat. |

Resten av världen

2003

2004

2005

2006

ÖP

Import (index)

100

93

114

91

91

Marknadsandel (index)

100

95

112

98

97

Genomsnittliga priser (euro per ton)

855

930

1 077

1 059

1 018

Index

100

109

126

124

119

Källa: Eurostat.

| (83) | Importvolymen från andra tredjeländer minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Deras marknadsandel minskade något med 3 %. De viktigaste exportländerna, nämligen Förenta staterna och Folkrepubliken Kina stod för nära 100 % av denna import under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Importvolymen från andra tredjeländer minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Deras marknadsandel minskade något med 3 %. De viktigaste exportländerna, nämligen Förenta staterna och Folkrepubliken Kina stod för nära 100 % av denna import under skadeundersökningsperioden.

| (84) | Priserna på sulfanilsyra från andra tredjeländer låg i genomsnitt under gemenskapsindustrins priser och också under de indiska priserna. Det erinras om att importen av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina var föremål för en antidumpningstull på 21 % 2002, vilken ökades till 33,7 % 2004 till följd av en undersökning om absorption av tullar. |
| --- | --- |

(84)

Priserna på sulfanilsyra från andra tredjeländer låg i genomsnitt under gemenskapsindustrins priser och också under de indiska priserna. Det erinras om att importen av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina var föremål för en antidumpningstull på 21 % 2002, vilken ökades till 33,7 % 2004 till följd av en undersökning om absorption av tullar.

5.4   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

5.4.1   Inledande anmärkningar

| (85) | För att affärsuppgifterna ska kunna behandlas konfidentiellt har det varit nödvändigt att lägga fram uppgifterna beträffande de två företag som utgör gemenskapsindustrin i indexerade siffror. |
| --- | --- |

(85)

För att affärsuppgifterna ska kunna behandlas konfidentiellt har det varit nödvändigt att lägga fram uppgifterna beträffande de två företag som utgör gemenskapsindustrin i indexerade siffror.

| (86) | I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte man alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(86)

I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte man alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

5.4.2   Uppgifter avseende gemenskapsindustrin

a)   Tillverkning, installerad produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 6

Tillverkning, installerad produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet i ton (index) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Tillverkning i ton (index) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Kapacitetsutnyttjande i ton (index) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

2003

2004

2005

2006

ÖP

Kapacitet i ton (index)

100

100

100

105

112

Tillverkning i ton (index)

100

119

115

115

117

Kapacitetsutnyttjande i ton (index)

100

119

115

109

105

Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (87) | Gemenskapsindustrins produktionsnivå under översynsperioden var 17 % högre än den nivå som noterades i början av skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins produktionskapacitet ökade också under skadeundersökningsperioden med 12 %, eftersom en gemenskapstillverkare ökade sin kapacitet genom investeringar i utrustning för att kunna tillverka sulfanilsyra med hög renhetsgrad. Kombinationen av dessa två faktorer ledde till en genomgående ökning av gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden. Det bör även påpekas att gemenskapsindustrin uppnådde ett tillfredsställande kapacitetsutnyttjande (i storleksordningen 75–80 %) under översynsperioden. |
| --- | --- |

(87)

Gemenskapsindustrins produktionsnivå under översynsperioden var 17 % högre än den nivå som noterades i början av skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins produktionskapacitet ökade också under skadeundersökningsperioden med 12 %, eftersom en gemenskapstillverkare ökade sin kapacitet genom investeringar i utrustning för att kunna tillverka sulfanilsyra med hög renhetsgrad. Kombinationen av dessa två faktorer ledde till en genomgående ökning av gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden. Det bör även påpekas att gemenskapsindustrin uppnådde ett tillfredsställande kapacitetsutnyttjande (i storleksordningen 75–80 %) under översynsperioden.

b)   Varulager

| (88) | Den utgående lagernivån för gemenskapsindustrin minskade under skadeundersökningsperioden med 22 %. Lagernivåerna föll kraftigt 2004 och 2005, men ökade gradvis under 2006 och under översynsperioden.
  Tabell 7
  Utgående lager i volym | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager i ton (index) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(88)

Den utgående lagernivån för gemenskapsindustrin minskade under skadeundersökningsperioden med 22 %. Lagernivåerna föll kraftigt 2004 och 2005, men ökade gradvis under 2006 och under översynsperioden.

Tabell 7

Utgående lager i volym

2003

2004

2005

2006

ÖP

Lager i ton (index)

100

35

38

64

78

Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

c)   Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

| (89) | Gemenskapsindustrins försäljningsvolym under översynsperioden var 5 % högre än under början av skadeundersökningsperioden. Medan gemenskapsindustrins förbrukning minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 77 ovan), ökade gemenskapsindustrins marknadsandel med 12 % under samma period. Mer specifikt ökade gemenskapsindustrin sin marknadsandel med omkring 7 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins marknadsandel låg kvar på 50 % under hela skadeundersökningsperioden.
  Tabell 8
  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym i ton (index) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Marknadsandel i % (index) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(89)

Gemenskapsindustrins försäljningsvolym under översynsperioden var 5 % högre än under början av skadeundersökningsperioden. Medan gemenskapsindustrins förbrukning minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 77 ovan), ökade gemenskapsindustrins marknadsandel med 12 % under samma period. Mer specifikt ökade gemenskapsindustrin sin marknadsandel med omkring 7 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins marknadsandel låg kvar på 50 % under hela skadeundersökningsperioden.

Tabell 8

Försäljningsvolym och marknadsandel

2003

2004

2005

2006

ÖP

Försäljningsvolym i ton (index)

100

114

107

105

105

Marknadsandel i % (index)

100

116

105

113

112

Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (90) | Det är att märka att minskningen i förbrukningen i gemenskapen 2006 och under översynsperioden till en del påverkade gemenskapsindustrins tillväxt. Ökningen av marknadsandelen förklaras till hälften av en ökning av försäljningsvolymen och till hälften av den lägre förbrukningen mot slutet av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Det är att märka att minskningen i förbrukningen i gemenskapen 2006 och under översynsperioden till en del påverkade gemenskapsindustrins tillväxt. Ökningen av marknadsandelen förklaras till hälften av en ökning av försäljningsvolymen och till hälften av den lägre förbrukningen mot slutet av skadeundersökningsperioden.

d)   Faktorer som påverkar gemenskapsindustrins priser

| (91) | Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser ökade med hela 26 % under skadeundersökningsperioden. Den utveckling som observerades från och med 2005 verkar särskilt återspegla effekterna av de åtgärder mot absorption av tullar som infördes mot kinesisk import 2004. Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser ökade avsevärt mellan 2004 och 2005 och förblev därefter stabila. Denna ökning var emellertid mindre än prisökningen på anilin, som är den viktigaste råvaran vid tillverkningen av sulfanilsyra. Anilin, som är ett bensenderivat och som utgjorde ungefär 50 % av den totala tillverkningskostnaden under översynsperioden, uppvisade en prisökning på ungefär 45 % mellan 2003 och översynsperioden.
  Tabell 9
  Försäljningspriser | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris (index) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(91)

Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser ökade med hela 26 % under skadeundersökningsperioden. Den utveckling som observerades från och med 2005 verkar särskilt återspegla effekterna av de åtgärder mot absorption av tullar som infördes mot kinesisk import 2004. Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser ökade avsevärt mellan 2004 och 2005 och förblev därefter stabila. Denna ökning var emellertid mindre än prisökningen på anilin, som är den viktigaste råvaran vid tillverkningen av sulfanilsyra. Anilin, som är ett bensenderivat och som utgjorde ungefär 50 % av den totala tillverkningskostnaden under översynsperioden, uppvisade en prisökning på ungefär 45 % mellan 2003 och översynsperioden.

Tabell 9

Försäljningspriser

2003

2004

2005

2006

ÖP

Genomsnittligt försäljningspris (index)

100

104

124

125

126

Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

e)   Sysselsättning och produktivitet

| (92) | Nivån på sysselsättningen minskade med 9 % mellan 2003 och översynsperioden, medan produktionen ökade, vilket återspeglar en ökning av gemenskapsindustrins produktivitet och konkurrenskraft. Den genomsnittliga kostnaden per anställd ökade emellertid under samma period med 15 %.
  Tabell 10
  Sysselsättning och produktivitet | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (index) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Produktivitet (index) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad (index) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(92)

Nivån på sysselsättningen minskade med 9 % mellan 2003 och översynsperioden, medan produktionen ökade, vilket återspeglar en ökning av gemenskapsindustrins produktivitet och konkurrenskraft. Den genomsnittliga kostnaden per anställd ökade emellertid under samma period med 15 %.

Tabell 10

Sysselsättning och produktivitet

2003

2004

2005

2006

ÖP

Sysselsättning (index)

100

96

96

98

91

Produktivitet (index)

100

125

120

117

129

Genomsnittlig arbetskraftskostnad (index)

100

82

94

106

115

Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

f)   Lönsamhet

Tabell 11

Lönsamhet

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

2003

2004

2005

2006

ÖP

Index

100

–1 286

1 519

335

191

Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (93) | Med undantag för år 2005, låg gemenskapsindustrins lönsamhet på omkring eller under 1 % av dess omsättning. Stora förluster noterades under 2004, medan gemenskapsindustrin redovisade vinster 2005, 2006 och under översynsperioden. Med tanke på att gemenskapsindustrins lönsamhet var anmärkningsvärt låg under 2003, ledde den synbara förbättringen under skadeundersökningsperioden till en lönsamhetsnivå som fortfarande låg långt under vad som kan godtas i denna typ av industri. |
| --- | --- |

(93)

Med undantag för år 2005, låg gemenskapsindustrins lönsamhet på omkring eller under 1 % av dess omsättning. Stora förluster noterades under 2004, medan gemenskapsindustrin redovisade vinster 2005, 2006 och under översynsperioden. Med tanke på att gemenskapsindustrins lönsamhet var anmärkningsvärt låg under 2003, ledde den synbara förbättringen under skadeundersökningsperioden till en lönsamhetsnivå som fortfarande låg långt under vad som kan godtas i denna typ av industri.

| (94) | Det ska också noteras att gemenskapsindustrins lönsamhet påverkades av prisutvecklingen på råvaror. Den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med 25 % mellan 2003 och översynsperioden. Såsom anges i skäl 91 ovan, är anilin den viktigaste råvaran vid tillverkningen av sulfanilsyra och den svarar för omkring hälften av den totala tillverkningskostnaden. Anilinpriserna steg kraftigt under 2004 och gemenskapsindustrin kunde inte överföra denna prisökning till sina kunder, vilket ledde till förluster. Situationen för gemenskapsindustrin förbättrades under 2005 när anilinpriserna stabiliserades och gemenskapsindustrin kunde höja priserna på sulfanilsyra till en nivå tillräcklig för att täcka de ökade råvarukostnaderna. Under 2006 och under översynsperioden när anilinpriserna på nytt ökade, sjönk gemenskapsindustrins lönsamhet till en nivå under 1 % i förhållande till omsättningen. |
| --- | --- |

(94)

Det ska också noteras att gemenskapsindustrins lönsamhet påverkades av prisutvecklingen på råvaror. Den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med 25 % mellan 2003 och översynsperioden. Såsom anges i skäl 91 ovan, är anilin den viktigaste råvaran vid tillverkningen av sulfanilsyra och den svarar för omkring hälften av den totala tillverkningskostnaden. Anilinpriserna steg kraftigt under 2004 och gemenskapsindustrin kunde inte överföra denna prisökning till sina kunder, vilket ledde till förluster. Situationen för gemenskapsindustrin förbättrades under 2005 när anilinpriserna stabiliserades och gemenskapsindustrin kunde höja priserna på sulfanilsyra till en nivå tillräcklig för att täcka de ökade råvarukostnaderna. Under 2006 och under översynsperioden när anilinpriserna på nytt ökade, sjönk gemenskapsindustrins lönsamhet till en nivå under 1 % i förhållande till omsättningen.

g)   Investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 12

Investeringar, avkastning på investeringar

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (index) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Avkastning på investeringar (index) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

2003

2004

2005

2006

ÖP

Investeringar (index)

100

39

57

255

305

Avkastning på investeringar (index)

100

–1 779

2 498

420

224

Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (95) | Gemenskapsindustrin fortsatte att investera i sin verksamhet med sulfanilsyra under hela skadeundersökningsperioden. Under 2006 och översynsperioden var det en gemenskapstillverkare som, utöver underhåll av befintliga kapitaltillgångar, också investerade för att kunna öka sin kapacitet att tillverka sulfanilsyra med hög renhetsgrad. Det ska emellertid noteras att denna nya kapacitet bara är fullt operationell från och med 2008. |
| --- | --- |

(95)

Gemenskapsindustrin fortsatte att investera i sin verksamhet med sulfanilsyra under hela skadeundersökningsperioden. Under 2006 och översynsperioden var det en gemenskapstillverkare som, utöver underhåll av befintliga kapitaltillgångar, också investerade för att kunna öka sin kapacitet att tillverka sulfanilsyra med hög renhetsgrad. Det ska emellertid noteras att denna nya kapacitet bara är fullt operationell från och med 2008.

| (96) | Eftersom gemenskapsindustrin redovisade låga vinster under hela skadeundersökningsperioden, förblev siffran för räntabiliteten, vilken anger resultatet före skatt i procent av det genomsnittliga ingående och utgående bokförda värdet av de tillgångar som användes i tillverkningen av sulfanilsyra, också mycket låg, nämligen omkring 2 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Eftersom gemenskapsindustrin redovisade låga vinster under hela skadeundersökningsperioden, förblev siffran för räntabiliteten, vilken anger resultatet före skatt i procent av det genomsnittliga ingående och utgående bokförda värdet av de tillgångar som användes i tillverkningen av sulfanilsyra, också mycket låg, nämligen omkring 2 % under översynsperioden.

| (97) | Undersökningen har visat att gemenskapstillverkarna fick svårigheter att skaffa kapital till följd av sin besvärliga ekonomiska situation. Även om en av gemenskapstillverkarna ingår i en stor företagsgrupp, tillgodoses kapitalbehoven inte alltid i önskad omfattning, eftersom de ekonomiska resurserna inom dessa företagsgrupper vanligtvis tilldelas de mest lönsamma enheterna. |
| --- | --- |

(97)

Undersökningen har visat att gemenskapstillverkarna fick svårigheter att skaffa kapital till följd av sin besvärliga ekonomiska situation. Även om en av gemenskapstillverkarna ingår i en stor företagsgrupp, tillgodoses kapitalbehoven inte alltid i önskad omfattning, eftersom de ekonomiska resurserna inom dessa företagsgrupper vanligtvis tilldelas de mest lönsamma enheterna.

h)   Kassaflöde

| (98) | Kassaflödet minskade avsevärt, med 85 % mellan 2003 och översynsperioden, men förblev ändå positivt. Kassaflödet följer inte samma tendens som lönsamheten, eftersom den påverkades av icke-likvida poster såsom avskrivning av tillgångar och lagerrörelser.
  Tabell 13
  Kassaflöde










  Kassaflöde | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(98)

Kassaflödet minskade avsevärt, med 85 % mellan 2003 och översynsperioden, men förblev ändå positivt. Kassaflödet följer inte samma tendens som lönsamheten, eftersom den påverkades av icke-likvida poster såsom avskrivning av tillgångar och lagerrörelser.

Tabell 13

Kassaflöde

Kassaflöde

2003

2004

2005

2006

ÖP

Index

100

41

64

32

15

Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

5.5   Slutsats

| (99) | Mellan 2003 och översynsperioden utvecklades de flesta indikatorerna för gemenskapsindustrin positivt, bl.a. försäljningsvolym, kapacitetsutnyttjande, produktionsvolym, utgående lager, produktivitet, investeringar och avkastning på investeringar. Lönsamheten förblev emellertid mindre än 1 % av omsättningen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(99)

Mellan 2003 och översynsperioden utvecklades de flesta indikatorerna för gemenskapsindustrin positivt, bl.a. försäljningsvolym, kapacitetsutnyttjande, produktionsvolym, utgående lager, produktivitet, investeringar och avkastning på investeringar. Lönsamheten förblev emellertid mindre än 1 % av omsättningen under översynsperioden.

| (100) | Gemenskapsindustrin gynnades av en ökning av dess enhetspriser på sulfanilsyra, särskilt från 2004 till slutet av översynsperioden. Ökningen av försäljningspriset kunde emellertid inte uppväga ökningen av produktionskostnaden och vinstmarginalerna minskade därför. |
| --- | --- |

(100)

Gemenskapsindustrin gynnades av en ökning av dess enhetspriser på sulfanilsyra, särskilt från 2004 till slutet av översynsperioden. Ökningen av försäljningspriset kunde emellertid inte uppväga ökningen av produktionskostnaden och vinstmarginalerna minskade därför.

| (101) | Det är att märka att minskningen i förbrukningen i gemenskapen 2006 och under översynsperioden till en del hindrade gemenskapsindustrins återhämtning. |
| --- | --- |

(101)

Det är att märka att minskningen i förbrukningen i gemenskapen 2006 och under översynsperioden till en del hindrade gemenskapsindustrins återhämtning.

| (102) | Överlag står det klart att införandet av antisubventionsåtgärderna gjorde att gemenskapsindustrins situation stabiliserades, men den kunde ändå inte till fullo återhämta sig från den skadevållande situationen, på grund av de ökade kostnaderna för råvaror som gemenskapsindustrin inte kunde föra över på sina kunder. Undersökningen visade icke desto mindre att gemenskapsindustrin började investera i ny utrustning under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Överlag står det klart att införandet av antisubventionsåtgärderna gjorde att gemenskapsindustrins situation stabiliserades, men den kunde ändå inte till fullo återhämta sig från den skadevållande situationen, på grund av de ökade kostnaderna för råvaror som gemenskapsindustrin inte kunde föra över på sina kunder. Undersökningen visade icke desto mindre att gemenskapsindustrin började investera i ny utrustning under skadeundersökningsperioden.

| (103) | Mot bakgrund av ovanstående analys visade det sig, å ena sidan, att volymindikatorerna utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Å andra sidan, visade de finansiella indikatorerna för gemenskapsindustrin såsom lönsamhet och kassaflöde att gemenskapsindustrins situation fortfarande är bräcklig. Därför dras slutsatsen att gemenskapsindustrin inte fullt ut hade återhämtat sig från verkningarna av den skadliga subventioneringen. |
| --- | --- |

(103)

Mot bakgrund av ovanstående analys visade det sig, å ena sidan, att volymindikatorerna utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Å andra sidan, visade de finansiella indikatorerna för gemenskapsindustrin såsom lönsamhet och kassaflöde att gemenskapsindustrins situation fortfarande är bräcklig. Därför dras slutsatsen att gemenskapsindustrin inte fullt ut hade återhämtat sig från verkningarna av den skadliga subventioneringen.

6.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN SKA ÅTERKOMMA

6.1   Allmänna anmärkningar

| (104) | Enligt artikel 18.2 i grundförordningen gjordes en analys av sannolikheten för att skadan skulle återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra. Härvidlag undersöktes särskilt den troliga utvecklingen av exportvolymer och priser från det berörda landet, liksom de troliga verkningarna på gemenskapsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra. |
| --- | --- |

(104)

Enligt artikel 18.2 i grundförordningen gjordes en analys av sannolikheten för att skadan skulle återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra. Härvidlag undersöktes särskilt den troliga utvecklingen av exportvolymer och priser från det berörda landet, liksom de troliga verkningarna på gemenskapsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra.

6.2   Utvecklingen av importvolymer och priser från det berörda landet om åtgärderna skulle upphävas

| (105) | Det erinras om att även om antisubventionsåtgärder tillämpas hade importen från det berörda landet en marknadsandel på 9,7 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(105)

Det erinras om att även om antisubventionsåtgärder tillämpas hade importen från det berörda landet en marknadsandel på 9,7 % under översynsperioden.

| (106) | Undersökningen visade att den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren har en stor outnyttjad kapacitet på mer än 30 % av gemenskapens förbrukning. Denna outnyttjade kapacitet betyder att den exporterande tillverkaren i fråga har möjlighet att öka sin nuvarande produktion och således också öka sin export av sulfanilsyra till gemenskapen. |
| --- | --- |

(106)

Undersökningen visade att den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren har en stor outnyttjad kapacitet på mer än 30 % av gemenskapens förbrukning. Denna outnyttjade kapacitet betyder att den exporterande tillverkaren i fråga har möjlighet att öka sin nuvarande produktion och således också öka sin export av sulfanilsyra till gemenskapen.

| (107) | Det kan också noteras att gemenskapens förbrukning minskade något under skadeundersökningsperioden och att man inte kan vänta sig att efterfrågan under de kommande åren skulle kunna absorbera den potentiella ökningen av importen från Indien om åtgärderna upphävs. I så fall är det troligt att exporten från Indien av sulfanilsyra skulle komma att ersätta en stor del av gemenskapsindustrins försäljning, eftersom priserna på importen troligtvis blir lägre än gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(107)

Det kan också noteras att gemenskapens förbrukning minskade något under skadeundersökningsperioden och att man inte kan vänta sig att efterfrågan under de kommande åren skulle kunna absorbera den potentiella ökningen av importen från Indien om åtgärderna upphävs. I så fall är det troligt att exporten från Indien av sulfanilsyra skulle komma att ersätta en stor del av gemenskapsindustrins försäljning, eftersom priserna på importen troligtvis blir lägre än gemenskapsindustrins priser.

| (108) | Det konstaterades i undersökningen att gemenskapsmarknaden fortfarande är intressant för den indiska exporterande tillverkaren. Det konstaterades också att de genomsnittliga exportpriserna till andra tredjeländer var väsentligt lägre än de genomsnittliga exportpriserna till gemenskapen. Det faktum att inget prisunderskridande konstaterades för de indiska exportpriserna förklaras av det prisåtagande, och således åtgärder, som är i kraft när det gäller Indien. De indiska exportpriserna cif befanns emellertid, trots detta, i genomsnitt vara lägre än gemenskapsindustrins genomsnittliga priser (ca 7 % lägre). |
| --- | --- |

(108)

Det konstaterades i undersökningen att gemenskapsmarknaden fortfarande är intressant för den indiska exporterande tillverkaren. Det konstaterades också att de genomsnittliga exportpriserna till andra tredjeländer var väsentligt lägre än de genomsnittliga exportpriserna till gemenskapen. Det faktum att inget prisunderskridande konstaterades för de indiska exportpriserna förklaras av det prisåtagande, och således åtgärder, som är i kraft när det gäller Indien. De indiska exportpriserna cif befanns emellertid, trots detta, i genomsnitt vara lägre än gemenskapsindustrins genomsnittliga priser (ca 7 % lägre).

| (109) | Om inga åtgärder tillämpas är det därför troligt att de indiska exportörerna skulle stimuleras att använda betydande kvantiteter outnyttjad kapacitet och dirigera om stora mängder av exporten från andra tredjeländer till den mer attraktiva EU-marknaden till priser som skulle vara avsevärt lägre än gemenskapsindustrins nuvarande priser. |
| --- | --- |

(109)

Om inga åtgärder tillämpas är det därför troligt att de indiska exportörerna skulle stimuleras att använda betydande kvantiteter outnyttjad kapacitet och dirigera om stora mängder av exporten från andra tredjeländer till den mer attraktiva EU-marknaden till priser som skulle vara avsevärt lägre än gemenskapsindustrins nuvarande priser.

6.3   Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

| (110) | Mot bakgrund av ovanstående kan man dra slutsatsen att det är mycket troligt att exporten till gemenskapsmarknaden från det berörda landet skulle ske i betydande volymer till subventionerade priser som skulle underskrida gemenskapsindustrins priser, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle med största sannolikhet leda till en tendens till prisnedgång på gemenskapsmarknaden, vilket förväntas påverka gemenskapsindustrins ekonomiska situation negativt. Detta skulle framför allt motverka den partiella ekonomiska återhämtningen under skadeundersökningsperioden, vilket sannolikt skulle leda till återkommande skada. |
| --- | --- |

(110)

Mot bakgrund av ovanstående kan man dra slutsatsen att det är mycket troligt att exporten till gemenskapsmarknaden från det berörda landet skulle ske i betydande volymer till subventionerade priser som skulle underskrida gemenskapsindustrins priser, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle med största sannolikhet leda till en tendens till prisnedgång på gemenskapsmarknaden, vilket förväntas påverka gemenskapsindustrins ekonomiska situation negativt. Detta skulle framför allt motverka den partiella ekonomiska återhämtningen under skadeundersökningsperioden, vilket sannolikt skulle leda till återkommande skada.

7.   GEMENSKAPENS INTRESSE

7.1   Inledning

| (111) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antisubventionsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. |
| --- | --- |

(111)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antisubventionsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen.

| (112) | Det förhållandet att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antisubventionsåtgärder redan tillämpas, gör det också möjligt att bedöma de eventuella oberättigade negativa verkningar som de gällande antisubventionsåtgärderna kan ha för de berörda parterna. |
| --- | --- |

(112)

Det förhållandet att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antisubventionsåtgärder redan tillämpas, gör det också möjligt att bedöma de eventuella oberättigade negativa verkningar som de gällande antisubventionsåtgärderna kan ha för de berörda parterna.

| (113) | På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande subventionering, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(113)

På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande subventionering, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.

7.2   Gemenskapsindustrins intresse

| (114) | Det kan rimligen förväntas att gemenskapsindustrin kommer att fortsätta att ha fördelar av de åtgärder som redan införts, och att den kommer att återhämta sig ytterligare genom att den återfår marknadsandelar och förbättrar sin lönsamhet. Om åtgärderna inte bibehålls, är det troligt att gemenskapsindustrin åter kommer att börja lida skada av ökad import till subventionerade priser från det berörda landet, och att dess nuvarande bräckliga ekonomiska situation kommer att försämras. |
| --- | --- |

(114)

Det kan rimligen förväntas att gemenskapsindustrin kommer att fortsätta att ha fördelar av de åtgärder som redan införts, och att den kommer att återhämta sig ytterligare genom att den återfår marknadsandelar och förbättrar sin lönsamhet. Om åtgärderna inte bibehålls, är det troligt att gemenskapsindustrin åter kommer att börja lida skada av ökad import till subventionerade priser från det berörda landet, och att dess nuvarande bräckliga ekonomiska situation kommer att försämras.

| (115) | Utifrån detta kan man dra slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(115)

Utifrån detta kan man dra slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i gemenskapsindustrins intresse.

7.3   Importörernas intresse

| (116) | Det erinras om att det i den ursprungliga undersökningen konstaterades att införandet av åtgärder inte skulle leda till några betydande verkningar för gemenskapens importörer av sulfanilsyra. Detta verkar bekräftas av bristen på samarbetsvilja i denna undersökning. Det finns därför inte några tvingande skäl för att införandet av åtgärder skulle strida mot gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(116)

Det erinras om att det i den ursprungliga undersökningen konstaterades att införandet av åtgärder inte skulle leda till några betydande verkningar för gemenskapens importörer av sulfanilsyra. Detta verkar bekräftas av bristen på samarbetsvilja i denna undersökning. Det finns därför inte några tvingande skäl för att införandet av åtgärder skulle strida mot gemenskapens intresse.

7.4   Användarnas intresse

| (117) | Kommissionen sände frågeformulär till alla 31 kända användare, av vilka bara fyra besvarade frågeformuläret. Tre svar på frågeformuläret mottogs från gemenskapsföretag som tillverkar optiska vitmedel och ett svar mottogs från ett företag som tillverkar färgämnen. Uppgifterna från de tre användarna angående verkningarna av åtgärderna och vilken andel av deras tillverkningskostnader som utgörs av sulfanilsyra var emellertid inte meningsfulla. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen sände frågeformulär till alla 31 kända användare, av vilka bara fyra besvarade frågeformuläret. Tre svar på frågeformuläret mottogs från gemenskapsföretag som tillverkar optiska vitmedel och ett svar mottogs från ett företag som tillverkar färgämnen. Uppgifterna från de tre användarna angående verkningarna av åtgärderna och vilken andel av deras tillverkningskostnader som utgörs av sulfanilsyra var emellertid inte meningsfulla.

| (118) | Den volym av den berörda produkten som dessa fyra användare importerade utgjorde 47,3 % av den sammanlagda importen till gemenskapen. Eftersom dessa fyra användare köper betydande kvantiteter sulfanilsyra från gemenskapsindustrin, stod de för omkring 40 % av gemenskapens förbrukning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Den volym av den berörda produkten som dessa fyra användare importerade utgjorde 47,3 % av den sammanlagda importen till gemenskapen. Eftersom dessa fyra användare köper betydande kvantiteter sulfanilsyra från gemenskapsindustrin, stod de för omkring 40 % av gemenskapens förbrukning under översynsperioden.

| (119) | Tre användare har framfört samma åsikt och motsätter sig införandet av åtgärder mot bakgrund av att gemenskapsindustrins produktionskapacitet är otillräcklig för att möta inhemsk efterfrågan och för att åtgärderna skadar deras konkurrenskraft när det gäller produkter i senare led i förädlingskedjan. Den fjärde användaren ville inte uttala sig om huruvida man var för eller emot bibehållandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

(119)

Tre användare har framfört samma åsikt och motsätter sig införandet av åtgärder mot bakgrund av att gemenskapsindustrins produktionskapacitet är otillräcklig för att möta inhemsk efterfrågan och för att åtgärderna skadar deras konkurrenskraft när det gäller produkter i senare led i förädlingskedjan. Den fjärde användaren ville inte uttala sig om huruvida man var för eller emot bibehållandet av åtgärderna.

| (120) | När det gäller utbudssituationen på gemenskapsmarknaden, bör det noteras att gemenskapsindustrins nuvarande produktionskapacitet skulle kunna tillgodose cirka 80 % av förbrukningen i gemenskapen. Det bör också betonas att gemenskapsindustrin har investerat i nya produktionsanläggningar för att kunna öka tillverkningen av sulfanilsyra med hög renhetsgrad. Åtgärderna syftar i vilket fall som helst inte till att stänga marknaden för import från det berörda landet, utan till att sörja för att importen sker till icke-subventionerade och icke-skadevållande priser. Man förväntar därför att importen från det berörda landet kommer att fortsätta på samma sätt som den gjort sedan åtgärderna infördes 2002. |
| --- | --- |

(120)

När det gäller utbudssituationen på gemenskapsmarknaden, bör det noteras att gemenskapsindustrins nuvarande produktionskapacitet skulle kunna tillgodose cirka 80 % av förbrukningen i gemenskapen. Det bör också betonas att gemenskapsindustrin har investerat i nya produktionsanläggningar för att kunna öka tillverkningen av sulfanilsyra med hög renhetsgrad. Åtgärderna syftar i vilket fall som helst inte till att stänga marknaden för import från det berörda landet, utan till att sörja för att importen sker till icke-subventionerade och icke-skadevållande priser. Man förväntar därför att importen från det berörda landet kommer att fortsätta på samma sätt som den gjort sedan åtgärderna infördes 2002.

| (121) | Det bör också även noteras att tillverkningen av sulfanilsyra utanför gemenskapen nu är begränsad till ett fåtal länder i världen, såsom Indien, Folkrepubliken Kina och Förenta staterna. Det är därför viktigt att gemenskapsindustrin tillåts verka under rättvisa konkurrensförhållanden, så att de inhemska leveranserna av produkten fortsätter att vara tillgängliga för alla användare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(121)

Det bör också även noteras att tillverkningen av sulfanilsyra utanför gemenskapen nu är begränsad till ett fåtal länder i världen, såsom Indien, Folkrepubliken Kina och Förenta staterna. Det är därför viktigt att gemenskapsindustrin tillåts verka under rättvisa konkurrensförhållanden, så att de inhemska leveranserna av produkten fortsätter att vara tillgängliga för alla användare i gemenskapen.

| (122) | När det gäller användarindustrins konkurrenskraft bör det noteras att även om inga uppgifter kom in från användarna i denna undersökning, framgick det av den ursprungliga undersökningen att tillverkningskostnaderna för optiska vitmedel och färgämnen innehållande sulfanilsyra skulle öka med mindre än 1 % genom antisubventionsåtgärderna. |
| --- | --- |

(122)

När det gäller användarindustrins konkurrenskraft bör det noteras att även om inga uppgifter kom in från användarna i denna undersökning, framgick det av den ursprungliga undersökningen att tillverkningskostnaderna för optiska vitmedel och färgämnen innehållande sulfanilsyra skulle öka med mindre än 1 % genom antisubventionsåtgärderna.

| (123) | På grundval av ovanstående och i linje med slutsatserna i den ursprungliga undersökningen, anses det inom ramen för översynen vid giltighetstidens utgång att bibehållandet av åtgärderna inte skulle få någon allvarlig negativ inverkan på användarnas situation. |
| --- | --- |

(123)

På grundval av ovanstående och i linje med slutsatserna i den ursprungliga undersökningen, anses det inom ramen för översynen vid giltighetstidens utgång att bibehållandet av åtgärderna inte skulle få någon allvarlig negativ inverkan på användarnas situation.

7.5   Slutsats om gemenskapens intressen

| (124) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot bibehållandet av de nuvarande antisubventionsåtgärderna. |
| --- | --- |

(124)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot bibehållandet av de nuvarande antisubventionsåtgärderna.

8.   UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (125) | Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna bibehålls och ändras. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna in uppgifter och komma med synpunkter. Inga av de synpunkter som lämnades var av det slag att de ändrade på ovanstående slutsatser. |
| --- | --- |

(125)

Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna bibehålls och ändras. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna in uppgifter och komma med synpunkter. Inga av de synpunkter som lämnades var av det slag att de ändrade på ovanstående slutsatser.

| (126) | Mot bakgrund av slutsatserna inom ramen för översynen vid giltighetstidens utgång när det gäller sannolikheten för att subventioneringen kommer att fortsätta samt sannolikheten för återkommande skada och gemenskapens intresse, bör utjämningsåtgärderna på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien bibehållas, för att förhindra att gemenskapsindustrin på nytt orsakas skada genom den subventionerade importen. |
| --- | --- |

(126)

Mot bakgrund av slutsatserna inom ramen för översynen vid giltighetstidens utgång när det gäller sannolikheten för att subventioneringen kommer att fortsätta samt sannolikheten för återkommande skada och gemenskapens intresse, bör utjämningsåtgärderna på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien bibehållas, för att förhindra att gemenskapsindustrin på nytt orsakas skada genom den subventionerade importen.

| (127) | När det gäller undersökningsresultaten från den partiella interimsöversynen som begränsades till den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien, är det lämpligt att ändra den tillämpliga utjämningstullen från 7,1 % till 4,7 %. Eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren stod för 100 % av exporten till gemenskapen av sulfanilsyra med ursprung i Indien under översynsperioden, är det lämpligt att denna tullsats också tillämpas på import av varor från andra indiska tillverkare. Tullsatsen ska inte tillämpas på import av den berörda produkten när den tillverkas och säljs för export till gemenskapen av den samarbetsvilliga exporterande tillverkare för vilket ett åtagande har godtagits genom beslut 2006/37/EG. Det ska härvidlag noteras att minimiimportpriserna i det åtagande som godtogs från det indiska företaget har ändrats för att återspegla minskningen av den kombinerade sammanlagda tull (antidumpning och utjämning) som tillämpas på företaget. |
| --- | --- |

(127)

När det gäller undersökningsresultaten från den partiella interimsöversynen som begränsades till den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien, är det lämpligt att ändra den tillämpliga utjämningstullen från 7,1 % till 4,7 %. Eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren stod för 100 % av exporten till gemenskapen av sulfanilsyra med ursprung i Indien under översynsperioden, är det lämpligt att denna tullsats också tillämpas på import av varor från andra indiska tillverkare. Tullsatsen ska inte tillämpas på import av den berörda produkten när den tillverkas och säljs för export till gemenskapen av den samarbetsvilliga exporterande tillverkare för vilket ett åtagande har godtagits genom beslut 2006/37/EG. Det ska härvidlag noteras att minimiimportpriserna i det åtagande som godtogs från det indiska företaget har ändrats för att återspegla minskningen av den kombinerade sammanlagda tull (antidumpning och utjämning) som tillämpas på företaget.

| (128) | Ändringen av utjämningstullens storlek kommer att påverka den slutgiltiga antidumpningstull på 18,3 % som genom förordning (EG) nr 1000/2008 infördes på import av sulfanilsyra från Indien, när den senare justerades för att undvika att förmånerna av exportsubventionerna räknades dubbelt (man bör ha i åtanke att den slutgiltiga antidumpningstullen baserades på dumpningsmarginalen, eftersom denna var lägre än nivån för undanröjande av skada). I enlighet med artikel 24.1 i grundförordningen och artikel 14.1 i antidumpningsgrundförordningen ska ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att vissa av de undersökta subventionsordningarna som befanns vara utjämningsbara utgjorde exportsubventioner i den mening som avses i artikel 3.4 a i antisubventionsgrundförordningen. Dessa subventioner i sig inverkade på den indiska exporterande tillverkarens exportpris, och medförde följaktligen en ökad dumpningsmarginal. Enligt artikel 24.1 i grundförordningen bör den slutgiltiga antidumpningstullen därför justeras så att den återspeglar den faktiska dumpningsmarginal som kvarstår efter införandet av den slutgiltiga utjämningstull som undanröjer effekten av exportsubventionerna (se skäl 46 i förordning (EG) nr 1339/2002). |
| --- | --- |

(128)

Ändringen av utjämningstullens storlek kommer att påverka den slutgiltiga antidumpningstull på 18,3 % som genom förordning (EG) nr 1000/2008 infördes på import av sulfanilsyra från Indien, när den senare justerades för att undvika att förmånerna av exportsubventionerna räknades dubbelt (man bör ha i åtanke att den slutgiltiga antidumpningstullen baserades på dumpningsmarginalen, eftersom denna var lägre än nivån för undanröjande av skada). I enlighet med artikel 24.1 i grundförordningen och artikel 14.1 i antidumpningsgrundförordningen ska ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att vissa av de undersökta subventionsordningarna som befanns vara utjämningsbara utgjorde exportsubventioner i den mening som avses i artikel 3.4 a i antisubventionsgrundförordningen. Dessa subventioner i sig inverkade på den indiska exporterande tillverkarens exportpris, och medförde följaktligen en ökad dumpningsmarginal. Enligt artikel 24.1 i grundförordningen bör den slutgiltiga antidumpningstullen därför justeras så att den återspeglar den faktiska dumpningsmarginal som kvarstår efter införandet av den slutgiltiga utjämningstull som undanröjer effekten av exportsubventionerna (se skäl 46 i förordning (EG) nr 1339/2002).

| (129) | Den slutgiltiga antidumpningstullen för Indien måste följaktligen justeras så att hänsyn kan tas till den ändrade nivån på de förmåner av exportsubventionerna under översynsperioden i den nuvarande antisubventionsundersökningen. Eftersom förmånerna från exportsubventionerna uppgick till 4,1 % under översynsperioden och den dumpningsmarginal som konstaterades i rådets förordning (EG) nr 1339/2002 var 24,6 %, ska den ändrade nivån på antidumpningstullen vara 20,5 %. Förordning (EG) nr 1000/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(129)

Den slutgiltiga antidumpningstullen för Indien måste följaktligen justeras så att hänsyn kan tas till den ändrade nivån på de förmåner av exportsubventionerna under översynsperioden i den nuvarande antisubventionsundersökningen. Eftersom förmånerna från exportsubventionerna uppgick till 4,1 % under översynsperioden och den dumpningsmarginal som konstaterades i rådets förordning (EG) nr 1339/2002 var 24,6 %, ska den ändrade nivån på antidumpningstullen vara 20,5 %. Förordning (EG) nr 1000/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig utjämningstull ska införas på import av sulfanilsyra enligt KN-nummer ex 2921 42 10 (Taric-nummer 2921421060) med ursprung i Indien.

2.   Den slutgiltiga utjämningstull som ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, ska vara 4,7 %.

3.   Trots vad som sägs i punkt 1 ska den slutgiltiga tullen inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning enligt artikel 2.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Importerade produkter som deklareras för övergång till fri omsättning och som fakturerats av företag från vilka kommissionen har godtagit åtaganden och som namnges i beslut 2006/37/EG, i dess ändrade lydelse, ska vara befriade från den utjämningstull som införs genom artikel 1, under följande förutsättningar:

| — | De har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de nämnda företagen till den första oberoende kunden i gemenskapen. |
| --- | --- |

—

De har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de nämnda företagen till den första oberoende kunden i gemenskapen.

| — | De åtföljs av en åtagandefaktura, dvs. en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som återfinns i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

—

De åtföljs av en åtagandefaktura, dvs. en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som återfinns i bilagan till denna förordning.

| — | De varor som deklareras och visas upp för tullen motsvarar exakt beskrivningen på åtagandefakturan. |
| --- | --- |

—

De varor som deklareras och visas upp för tullen motsvarar exakt beskrivningen på åtagandefakturan.

2.   En tullskuld ska uppkomma då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas för de varor som beskrivs i artikel 1 och som befriats från tull enligt de villkor som anges i artikel 2.1, om det fastställs att ett eller flera av dessa villkor inte är uppfyllda. Villkoret i den andra strecksatsen i artikel 2.1 ska inte anses vara uppfyllt om det konstateras att åtagandefakturan inte överensstämmer med bestämmelserna i bilagan eller inte är autentisk, eller om kommissionen har återtagit godkännandet av åtagandet i enlighet med artikel 8.9 i förordning (EG) nr 384/96 eller artikel 13.9 i antisubventionsgrundförordningen genom en förordning eller ett beslut där det hänvisas till en eller flera särskilda transaktioner och anges att den berörda åtagandefakturan är ogiltig.

3.   Importörerna ska godta som en normal affärsrisk att en tullskuld kan uppkomma i enlighet med artikel 201 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (15) om någon part inte uppfyller ett eller flera av de villkor som anges i artikel 2.1 och som närmare förklaras i artikel 2.2. Den uppkomna tullskulden ska tas ut om kommissionen återtar sitt godkännande av åtagandet.

Artikel 3

Artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1000/2008 ska ersättas med följande:

”2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1:

| Land | Slutgiltig tull (%) |
| --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | 33,7 |
| Indien | 20,5” |

Land

Slutgiltig tull (%)

Folkrepubliken Kina

33,7

Indien

20,5”

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 13 oktober 2008.

På rådets vägnar

B. KOUCHNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  EGT L 196, 25.7.2002, s. 1.

2

(3)  EGT L 196, 25.7.2002, s. 11.

3

(4)  EGT L 196, 25.7.2002, s. 36.

4

(5)  EUT L 80, 18.3.2004, s. 29.

5

(6)  EUT C 101, 27.4.2005, s. 34.

6

(7)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

7

(8)  EUT L 22, 26.1.2006, s. 52.

8

(9)  EUT L 22, 26.1.2006, s. 5.

9

(10)  EUT L 275, 16.10.2008, s. 1.

10

(11)  EUT C 272, 9.11.2006, s. 18.

11

(12)  EUT C 171, 24.7.2007, s. 14.

12

(13)  EUT C 229, 29.9.2007, s. 9.

13

(14)  Subventioner markerade med asterisk är exportsubventioner.

14

(15)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

15

---

BILAGA

Följande uppgifter ska anges i affärsfakturor som åtföljer företagets försäljning av sulfanilsyra till gemenskapen inom ramen för ett åtagande:

| 1. | Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”. |
| --- | --- |

1.

Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”.

| 2. | Namn på det företag som nämns i artikel 1 i kommissionens beslut 2006/37/EG, genom vilket åtagandet godtogs, och som utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

2.

Namn på det företag som nämns i artikel 1 i kommissionens beslut 2006/37/EG, genom vilket åtagandet godtogs, och som utfärdat fakturan.

| 3. | Fakturanummer. |
| --- | --- |

3.

Fakturanummer.

| 4. | Datum för utfärdande av fakturan. |
| --- | --- |

4.

Datum för utfärdande av fakturan.

| 5. | Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna ska tullklareras vid gemenskapens gräns. |
| --- | --- |

5.

Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna ska tullklareras vid gemenskapens gräns.

| 6. | En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:






  — | Det produktkodnummer (PCN) som använts i samband med åtagandet (t.ex. PA99, PS85 eller TA98). |
| --- | --- | --- |

6.

En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:

—

Det produktkodnummer (PCN) som använts i samband med åtagandet (t.ex. PA99, PS85 eller TA98).

| — | De tekniska/fysiska specifikationerna för produktnumret, dvs. för PA99 och PS85 vitt, lättrinnande pulver, och för TA98 grått, lättrinnande pulver. |
| --- | --- |

—

De tekniska/fysiska specifikationerna för produktnumret, dvs. för PA99 och PS85 vitt, lättrinnande pulver, och för TA98 grått, lättrinnande pulver.

| — | Företagets produktkodnummer (CPC) (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

—

Företagets produktkodnummer (CPC) (i tillämpliga fall).

| — | KN-nummer. |
| --- | --- |

—

KN-nummer.

| — | Kvantitet (i ton). |
| --- | --- |

—

Kvantitet (i ton).

| 7. | Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:






  — | Pris per ton. |
| --- | --- | --- |

7.

Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:

—

Pris per ton.

| — | Tillämpliga betalningsvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga betalningsvillkor.

| — | Tillämpliga leveransvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga leveransvillkor.

| — | Sammanlagda avdrag och rabatter. |
| --- | --- |

—

Sammanlagda avdrag och rabatter.

| 8. | Namnet på det företag som agerar som importör i gemenskapen och till vilket företaget direkt utfärdar den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande. |
| --- | --- |

8.

Namnet på det företag som agerar som importör i gemenskapen och till vilket företaget direkt utfärdar den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande.

| 9. | Namnet på den företrädare för företaget som har utställt fakturan samt följande undertecknade försäkran:
  ”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [COMPANY] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 2006/37/EG. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

9.

Namnet på den företrädare för företaget som har utställt fakturan samt följande undertecknade försäkran:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [COMPANY] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 2006/37/EG. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 17.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1011/2008

av den 16 oktober 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 oktober 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 oktober 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 17.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1012/2008

av den 14 oktober 2008

om förbud mot fiske efter torsk i delsektionerna 25-32 (EG-vatten) i Östersjön med fartyg som seglar under polsk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 1404/2007 av den 26 november 2007 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön (3) fastställs kvoter för 2008. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 1404/2007 av den 26 november 2007 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön (3) fastställs kvoter för 2008.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2008 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Efter den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 2008.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 312, 30.11.2007, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 01/BAL |
| --- | --- |
| Medlemsstat | POL |
| Bestånd | COD/3DX32. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | EG-vatten, delsektionerna 25–32 |
| Datum | 26.9.2008 |

Nr

01/BAL

Medlemsstat

POL

Bestånd

COD/3DX32.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

EG-vatten, delsektionerna 25–32

Datum

26.9.2008

---

| 17.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1013/2008

av den 15 oktober 2008

om förbud mot fiske efter tunga i område VIIf och VIIg med fartyg som seglar under irländsk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2008 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 oktober 2008.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Irland |
| Bestånd | SOL/7FG. |
| Art | Tunga (Solea solea) |
| Område | VIIf och VIIg |
| Datum | 1.8.2008 |

Nr

45/T&Q

Medlemsstat

Irland

Bestånd

SOL/7FG.

Art

Tunga (Solea solea)

Område

VIIf och VIIg

Datum

1.8.2008

---

| 17.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1014/2008

av den 16 oktober 2008

om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [České pivo (SGB), Cebreiro (SUB)]

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artiklarna 6.2 första stycket och 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har Tjeckiens ansökan om att registrera beteckningen ”České pivo” och Spaniens ansökan om att registrera beteckningen ”Cebreiro” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artiklarna 6.2 första stycket och 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har Tjeckiens ansökan om att registrera beteckningen ”České pivo” och Spaniens ansökan om att registrera beteckningen ”Cebreiro” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Eftersom det inte har inkommit några invändningar i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 till kommissionen bör dessa beteckningar registreras. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom det inte har inkommit några invändningar i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 till kommissionen bör dessa beteckningar registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beteckningarna i bilagan till denna förordning ska registreras.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 oktober 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 16, 23.1.2008, s. 14 (České pivo) och s. 23 (Cebreiro).

2

---

BILAGA

| 1. | Jordbruksprodukter i bilaga I till fördraget avsedda att användas som livsmedel:






  Klass 1.3 | Ost |
| --- | --- | --- |

1.

Jordbruksprodukter i bilaga I till fördraget avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.3

Ost

SPANIEN

Cebreiro (SUB)

| 2. | Livsmedel som anges i bilaga I till förordningen:






  Klass 2.1 | Öl |
| --- | --- | --- |

2.

Livsmedel som anges i bilaga I till förordningen:

Klass 2.1

Öl

TJECKIEN

České pivo (SGB)

---

| 17.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1015/2008

av den 16 oktober 2008

om ändring av förordning (EG) nr 1003/2008 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 oktober 2008

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | De importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 oktober 2008 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1003/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

De importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 oktober 2008 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1003/2008 (3).

| (2) | Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 euro/ton från de fastställda värdena, bör de importtullar som fastställs i förordning (EG) nr 1003/2008 justeras i motsvarande mån. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 euro/ton från de fastställda värdena, bör de importtullar som fastställs i förordning (EG) nr 1003/2008 justeras i motsvarande mån.

| (3) | Förordning (EG) nr 1003/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1003/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 1003/2008 ska ersättas med bilagorna till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 17 oktober 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 oktober 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUT L 275, 16.10.2008, s. 34.

3

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 17 oktober 2008

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete:
  av hög kvalitet | 0,00 (2) |
| av medelhög kvalitet | 0,00 (2) |
| av låg kvalitet | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | Råg | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 8,68 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 19,11 (2) |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete:

av hög kvalitet

0,00 (2)

av medelhög kvalitet

0,00 (2)

av låg kvalitet

0,00 (2)

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00 (2)

1002 00 00

Råg

19,11 (2)

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

8,68

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (3)

8,68 (2)

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

19,11 (2)

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 skall importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  I enlighet med förordning (EG) nr 608/2008 är tillämpningen av denna tullsats upphävd.

(3)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

15 oktober 2008

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 4,76 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

195,25

112,11

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Tillägg för Mexikanska golfen

—

16,98

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

4,76

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 17,80 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

19,27 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

17,80 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

RIKTLINJER

Europeiska centralbanken

| 17.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/32

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 5 september 2008

om ändring av riktlinje ECB/2005/5 av den 17 februari 2005 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering och förfarandena för utbytet av statistiska uppgifter om den offentliga sektorns finanser inom Europeiska centralbankssystemet

(ECB/2008/7)

(2008/802/EG)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artiklarna 5.1, 5.2, 12.1 och 14.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt riktlinje ECB/2005/5 av den 17 februari 2005 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering och förfarandena för utbytet av statistiska uppgifter om den offentliga sektorns finanser inom Europeiska centralbankssystemet (1) ska uppgifter samlas in om den offentliga sektorns skulder som innehas av utländska aktörer, uppdelade efter skulder som innehas av aktörer med hemvist inom och utanför euroområdet. Härigenom blir det möjligt att sammanställa euroområdets offentliga sektors sammanlagda skulder som innehas av aktörer med hemvist utanför euroområdet genom att konsolidera positionerna inom euroområdet. Detta är inte längre nödvändigt eftersom man sedan mars 2008, till följd av att insamlingssystemen värdepapper för värdepapper genomförts och användningen av den centraliserade värdepappersdatabasen (Centralised Securities Database, CSDB) påbörjats, publicerar euroområdets offentliga sektors sammanlagda skulder som innehas av aktörer med hemvist utanför euroområdet som en del av euroområdets utlandsställning. Riktlinje ECB/2004/15 av den 16 juli 2004 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (2) innehåller bestämmelser om de uppgifter som behövs för denna statistik. Därutöver bör den vidareutveckling av insamlingssystemen värdepapper för värdepapper och CSDB som planeras, i framtiden göra det möjligt att sammanställa ytterligare uppgifter om innehav av värdepapper från den offentliga sektorn efter land och sektor. Eftersom hänvisningarna till ”Skulder som innehas av utländska aktörer inom euroområdet” och ”Skulder som innehas av utländska aktörer utanför euroområdet” inte längre behövs bör de strykas från bilagorna I och II till riktlinje ECB/2005/5 så att rapporteringsbördan minskar. |
| --- | --- |

(1)

Enligt riktlinje ECB/2005/5 av den 17 februari 2005 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering och förfarandena för utbytet av statistiska uppgifter om den offentliga sektorns finanser inom Europeiska centralbankssystemet (1) ska uppgifter samlas in om den offentliga sektorns skulder som innehas av utländska aktörer, uppdelade efter skulder som innehas av aktörer med hemvist inom och utanför euroområdet. Härigenom blir det möjligt att sammanställa euroområdets offentliga sektors sammanlagda skulder som innehas av aktörer med hemvist utanför euroområdet genom att konsolidera positionerna inom euroområdet. Detta är inte längre nödvändigt eftersom man sedan mars 2008, till följd av att insamlingssystemen värdepapper för värdepapper genomförts och användningen av den centraliserade värdepappersdatabasen (Centralised Securities Database, CSDB) påbörjats, publicerar euroområdets offentliga sektors sammanlagda skulder som innehas av aktörer med hemvist utanför euroområdet som en del av euroområdets utlandsställning. Riktlinje ECB/2004/15 av den 16 juli 2004 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (2) innehåller bestämmelser om de uppgifter som behövs för denna statistik. Därutöver bör den vidareutveckling av insamlingssystemen värdepapper för värdepapper och CSDB som planeras, i framtiden göra det möjligt att sammanställa ytterligare uppgifter om innehav av värdepapper från den offentliga sektorn efter land och sektor. Eftersom hänvisningarna till ”Skulder som innehas av utländska aktörer inom euroområdet” och ”Skulder som innehas av utländska aktörer utanför euroområdet” inte längre behövs bör de strykas från bilagorna I och II till riktlinje ECB/2005/5 så att rapporteringsbördan minskar.

| (2) | De undantag som framgår av bilaga IV upphör att gälla i slutet av september 2008 vilket gör att bilaga IV blir överflödig. |
| --- | --- |

(2)

De undantag som framgår av bilaga IV upphör att gälla i slutet av september 2008 vilket gör att bilaga IV blir överflödig.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinje ECB/2005/5 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilagorna I och II ska ersättas med bilagorna till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

1.

Bilagorna I och II ska ersättas med bilagorna till den här riktlinjen.

| 2. | Bilaga IV ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Bilaga IV ska utgå.

Artikel 2

Denna riktlinje träder i kraft den 1 oktober 2008.

Artikel 3

Denna riktlinje ska tillämpas på alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 5 september 2008.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 109, 29.4.2005, s. 81.

1

(2)  EGT L 354, 30.11.2004, s. 34.

2

---

BILAGA I

”BILAGA I

KRAV PÅ RAPPORTERING AV UPPGIFTER

En fullständig uppsättning uppgifter omfattar statistik över inkomster och utgifter (tabellerna 1A, 1B och 1C), statistik över underskott/skuldanpassning (tabellerna 2A och 2B) samt statistik över skulder (tabellerna 3A och 3B). Huvudkategorierna anges i fetstil, övriga är sekundära kategorier. En ofullständig uppsättning uppgifter omfattar åtminstone huvudkategorierna under statistiken över inkomster och utgifter, statistiken över underskott/skuldanpassning eller statistik över skulder. Kategorierna avser den offentliga sektorn om inte annat anges.

STATISTIK ÖVER INKOMSTER OCH UTGIFTER

Tabell 1A

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Underskott (–) eller överskott (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Statens underskott (-) eller överskott (+) | 2 |
| Delstaters underskott (–) eller överskott (+) | 3 |
| Kommuners underskott (–) eller överskott (+) | 4 |
| Socialförsäkringarnas underskott (–) eller överskott (+) | 5 |
| Primärt underskott (–) eller överskott (+) | 6 = 1 + 26 |
| Summa inkomster | 7 = 9 + 31 |
| Summa utgifter | 8 = 21 + 33 |
| Löpande inkomster | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Direkta skatter | 10 |
| som ska betalas av företag | 11 |
| som ska betalas av hushåll | 12 |
| Indirekta skatter | 13 |
| varav mervärdesskatt | 14 |
| Sociala avgifter | 15 |
| varav arbetsgivares faktiska sociala avgifter | 16 |
| varav anställdas egenavgifter | 17 |
| Andra löpande inkomster | 18 |
| varav upplupen ränta | 19 |
| Försäljningar | 20 |
| Löpande utgifter | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Löpande transfereringar | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Sociala utbetalningar | 23 |
| Subventioner som ska betalas | 24 |
| Andra löpande transfereringar som ska betalas | 25 |
| Ränta som ska betalas | 26 |
| Löner och kollektiva avgifter | 27 |
| varav egentlig lön | 28 |
| Insatsförbrukning | 29 |
| Sparande brutto | 30 = 9 – 21 |
| Inkomster från kapital | 31 |
| varav kapitalskatter | 32 |
| Kapitalutgifter | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Investeringar | 34 |
| Andra nettoanskaffningar av icke-finansiella tillgångar | 35 |
| Kapitaltransfereringar som ska betalas | 36 |
| Memorandumposter |
| Förfarandet vid alltför stora underskott – underskott (–) eller överskott (+) | 37 |
| Ränta som ska betalas i samband med förfarandet vid alltför stora underskott | 38 |
| Inkomster från försäljningar av UMTS-licenser | 39 |
| Faktiska sociala avgifter | 40 |
| Sociala förmåner andra än in natura | 41 |
| Bruttonationalprodukt | 42 |
| Bruttonationalprodukt i konstanta priser | 43 |
| Offentliga sektorns investeringar i konstanta priser | 44 |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Underskott (–) eller överskott (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Statens underskott (-) eller överskott (+)

2

Delstaters underskott (–) eller överskott (+)

3

Kommuners underskott (–) eller överskott (+)

4

Socialförsäkringarnas underskott (–) eller överskott (+)

5

Primärt underskott (–) eller överskott (+)

6 = 1 + 26

Summa inkomster

7 = 9 + 31

Summa utgifter

8 = 21 + 33

Löpande inkomster

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Direkta skatter

10

som ska betalas av företag

11

som ska betalas av hushåll

12

Indirekta skatter

13

varav mervärdesskatt

14

Sociala avgifter

15

varav arbetsgivares faktiska sociala avgifter

16

varav anställdas egenavgifter

17

Andra löpande inkomster

18

varav upplupen ränta

19

Försäljningar

20

Löpande utgifter

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Löpande transfereringar

22 = 23 + 24 + 25

Sociala utbetalningar

23

Subventioner som ska betalas

24

Andra löpande transfereringar som ska betalas

25

Ränta som ska betalas

26

Löner och kollektiva avgifter

27

varav egentlig lön

28

Insatsförbrukning

29

Sparande brutto

30 = 9 – 21

Inkomster från kapital

31

varav kapitalskatter

32

Kapitalutgifter

33 = 34 + 35 + 36

Investeringar

34

Andra nettoanskaffningar av icke-finansiella tillgångar

35

Kapitaltransfereringar som ska betalas

36

Memorandumposter

Förfarandet vid alltför stora underskott – underskott (–) eller överskott (+)

37

Ränta som ska betalas i samband med förfarandet vid alltför stora underskott

38

Inkomster från försäljningar av UMTS-licenser

39

Faktiska sociala avgifter

40

Sociala förmåner andra än in natura

41

Bruttonationalprodukt

42

Bruttonationalprodukt i konstanta priser

43

Offentliga sektorns investeringar i konstanta priser

44

Tabell 1B

| Kategori | Nummer och linjärt |
| --- | --- |
| Medlemsstaternas betalningar till EU:s budget | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Indirekta skatter som betalas till EU:s budget | 2 |
| varav mervärdesskatt som betalats till EU:s budget | 3 |
| Löpande internationell samverkan som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget | 4 |
| Diverse löpande transfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget | 5 |
| varav EU:s fjärde egna resurs | 6 |
| Kapitaltransfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget | 7 |
| EU-utgifter i medlemsstaten | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Subventioner som ska betalas från EU:s budget | 9 |
| Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn | 10 |
| Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn | 11 |
| Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till den offentliga sektorn | 12 |
| Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn | 13 |
| Nettointäkter från EU:s budget (nettomottagare +, nettobetalare –) | 14 = 8 – 1 |
| Memorandumpost |
| Kostnad för insamling av de egna medlen | 15 |

Kategori

Nummer och linjärt

Medlemsstaternas betalningar till EU:s budget

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Indirekta skatter som betalas till EU:s budget

2

varav mervärdesskatt som betalats till EU:s budget

3

Löpande internationell samverkan som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget

4

Diverse löpande transfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget

5

varav EU:s fjärde egna resurs

6

Kapitaltransfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget

7

EU-utgifter i medlemsstaten

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Subventioner som ska betalas från EU:s budget

9

Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn

10

Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn

11

Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till den offentliga sektorn

12

Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn

13

Nettointäkter från EU:s budget (nettomottagare +, nettobetalare –)

14 = 8 – 1

Memorandumpost

Kostnad för insamling av de egna medlen

15

Tabell 1C

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Konsumtionsutgifter | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Individuella konsumtionsutgifter | 2 |
| Kollektiva konsumtionsutgifter | 3 |
| Löner och kollektiva avgifter | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Insatsförbrukning | 5 = [1A.29] |
| Sociala transfereringar in natura som tillhandahålls via marknadsproducenter | 6 |
| Kapitalförslitning | 7 |
| Erlagda skatter på produktion minus erhållna subventioner | 8 |
| Driftsöverskott, netto | 9 |
| Försäljningar | 10 = [1A.20] |
| Memorandumpost |
| Konsumtionsutgifter i konstanta priser | 11 |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Konsumtionsutgifter

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Individuella konsumtionsutgifter

2

Kollektiva konsumtionsutgifter

3

Löner och kollektiva avgifter

4 = [1A.27]
   (1)

Insatsförbrukning

5 = [1A.29]

Sociala transfereringar in natura som tillhandahålls via marknadsproducenter

6

Kapitalförslitning

7

Erlagda skatter på produktion minus erhållna subventioner

8

Driftsöverskott, netto

9

Försäljningar

10 = [1A.20]

Memorandumpost

Konsumtionsutgifter i konstanta priser

11

STATISTISK ÖVER UNDERSKOTT/SKULDANPASSNING

Tabell 2A

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Underskott (–) eller överskott (+) | 1 = [1A.1] |
| Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton | 2 = 1 – 3 |
| Nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder | 3 = 4 – 15 |
| Transaktioner i finansiella tillgångar (konsoliderade) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning | 5 |
| Transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga och långfristiga värdepapper | 6 |
| Transaktioner i finansiella derivat | 7 |
| Transaktioner i lån | 8 |
| Transaktioner i aktier och andra ägarandelar | 9 |
| Privatiseringar | 10 |
| Kapitaltillskott | 11 |
| Övrigt | 12 |
| Transaktioner i andra finansiella tillgångar | 13 |
| varav upplupna skatter minus influtna skatteintäkter | 14 |
| Transaktioner i skulder (konsoliderade) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning | 16 |
| Transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga värdepapper | 17 |
| Transaktioner med värdepapper andra än aktier – långfristiga värdepapper | 18 |
| Transaktioner i finansiella derivat | 19 |
| Transaktioner i lån | 20 |
| varav lån från centralbanker | 21 |
| Transaktioner i andra skulder | 22 |
| Transaktioner med skuldinstrument (konsoliderade)


  = offentliga sektorns upplåningsbehov | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Transaktioner i långfristiga skuldinstrument | 24 |
| Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i nationell valuta | 25 |
| Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i en deltagande utländsk valuta
   (2) | 26 |
| Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta | 27 |
| Andra flöden | 28 = 29 + 32 |
| Värderingsförändringar med betydelse för skulden | 29 = 30 + 31 |
| Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta | 30 |
| Andra värderingseffekter – nominellt värde | 31 |
| Andra volymförändringar av skulder | 32 |
| Förändring av skulderna | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Underskott (–) eller överskott (+)

1 = [1A.1]

Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton

2 = 1 – 3

Nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder

3 = 4 – 15

Transaktioner i finansiella tillgångar (konsoliderade)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning

5

Transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga och långfristiga värdepapper

6

Transaktioner i finansiella derivat

7

Transaktioner i lån

8

Transaktioner i aktier och andra ägarandelar

9

Privatiseringar

10

Kapitaltillskott

11

Övrigt

12

Transaktioner i andra finansiella tillgångar

13

varav upplupna skatter minus influtna skatteintäkter

14

Transaktioner i skulder (konsoliderade)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning

16

Transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga värdepapper

17

Transaktioner med värdepapper andra än aktier – långfristiga värdepapper

18

Transaktioner i finansiella derivat

19

Transaktioner i lån

20

varav lån från centralbanker

21

Transaktioner i andra skulder

22

Transaktioner med skuldinstrument (konsoliderade)

= offentliga sektorns upplåningsbehov

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Transaktioner i långfristiga skuldinstrument

24

Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i nationell valuta

25

Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i en deltagande utländsk valuta
   (2)

26

Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta

27

Andra flöden

28 = 29 + 32

Värderingsförändringar med betydelse för skulden

29 = 30 + 31

Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta

30

Andra värderingseffekter – nominellt värde

31

Andra volymförändringar av skulder

32

Förändring av skulderna

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Tabell 2B

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Transaktioner avseende skuldinstrument – icke-konsoliderade | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke konsoliderade | 2 |
| Transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade | 3 |
| Transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade | 4 |
| Transaktioner i lån från centralbanker | 5 |
| Transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade | 6 |
| Konsoliderande transaktioner | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Konsoliderande transaktioner – sedlar, mynt och inlåning | 8 = 2 – [2A.16] |
| Konsoliderande transaktioner – kortfristiga värdepapper | 9 = 3 – [2A.17] |
| Konsoliderande transaktioner – långfristiga värdepapper | 10 = 4 – [2A.18] |
| Konsoliderande transaktioner – lån | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Transaktioner avseende skuldinstrument – icke-konsoliderade

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke konsoliderade

2

Transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade

3

Transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade

4

Transaktioner i lån från centralbanker

5

Transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade

6

Konsoliderande transaktioner

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Konsoliderande transaktioner – sedlar, mynt och inlåning

8 = 2 – [2A.16]

Konsoliderande transaktioner – kortfristiga värdepapper

9 = 3 – [2A.17]

Konsoliderande transaktioner – långfristiga värdepapper

10 = 4 – [2A.18]

Konsoliderande transaktioner – lån

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

STATISTIK ÖVER SKULDER

Tabell 3A

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Skulder | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Skulder – sedlar, mynt och inlåning (skulder) | 2 |
| Skulder – kortfristiga värdepapper (skulder) | 3 |
| Skulder – långfristiga värdepapper (skulder) | 4 |
| Skulder – lån från centralbanker (skulder) | 5 |
| Skulder – andra lån (skulder) | 6 |
| Skulder som innehas av inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Skulder som innehas av centralbanker | 8 |
| Skulder som innehas av andra monetära finansinstitut | 9 |
| Skulder som innehas av andra finansinstitut | 10 |
| Skulder som innehas av andra inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten | 11 |
| Skulder som innehas av utländska aktörer utan hemvist i medlemsstaten | 12 |
| Skulder denominerade i nationell valuta | 13 |
| Skulder denominerade i en deltagande utländsk valuta | 14 |
| Skulder denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta | 15 |
| Kortfristiga skulder | 16 |
| Långfristiga skulder | 17 |
| varav med rörlig ränta | 18 |
| Skulder med en återstående löptid på upp till 1 år | 19 |
| Skulder med en återstående löptid på 1–5 år | 20 |
| varav med rörlig ränta | 21 |
| Skulder med en återstående löptid på över 5 år | 22 |
| varav med rörlig ränta | 23 |
| Statens andel av skulderna | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Delstaters andel av skulderna | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Kommuners andel av skulderna | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Socialförsäkringars andel av skulderna | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Memorandumposter |
| Skuldernas genomsnittliga återstående löptid | 28 |
| Skulder – nollkupongobligationer | 29 |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Skulder

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Skulder – sedlar, mynt och inlåning (skulder)

2

Skulder – kortfristiga värdepapper (skulder)

3

Skulder – långfristiga värdepapper (skulder)

4

Skulder – lån från centralbanker (skulder)

5

Skulder – andra lån (skulder)

6

Skulder som innehas av inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Skulder som innehas av centralbanker

8

Skulder som innehas av andra monetära finansinstitut

9

Skulder som innehas av andra finansinstitut

10

Skulder som innehas av andra inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten

11

Skulder som innehas av utländska aktörer utan hemvist i medlemsstaten

12

Skulder denominerade i nationell valuta

13

Skulder denominerade i en deltagande utländsk valuta

14

Skulder denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta

15

Kortfristiga skulder

16

Långfristiga skulder

17

varav med rörlig ränta

18

Skulder med en återstående löptid på upp till 1 år

19

Skulder med en återstående löptid på 1–5 år

20

varav med rörlig ränta

21

Skulder med en återstående löptid på över 5 år

22

varav med rörlig ränta

23

Statens andel av skulderna

24 = [3B.7] – [3B.15]

Delstaters andel av skulderna

25 = [3B.9] – [3B.16]

Kommuners andel av skulderna

26 = [3B.11] – [3B.17]

Socialförsäkringars andel av skulderna

27 = [3B.13] – [3B.18]

Memorandumposter

Skuldernas genomsnittliga återstående löptid

28

Skulder – nollkupongobligationer

29

Tabell 3B

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Skulder (icke-konsoliderade) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konsoliderande element | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Konsoliderande element – sedlar, mynt och inlåning | 3 |
| Konsoliderande element – kortfristiga värdepapper | 4 |
| Konsoliderande element – långfristiga värdepapper | 5 |
| Konsoliderande element – lån | 6 |
| Skuldtitlar som emitterats av staten | 7 |
| varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer | 8 |
| Skuldtitlar som emitterats av delstater | 9 |
| varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer | 10 |
| Skuldtitlar som emitterats av kommuner | 11 |
| varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer | 12 |
| Skuldtitlar som emitterats av socialförsäkringar | 13 |
| varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer | 14 |
| Memorandumposter |
| Statens innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer | 15 |
| Delstaters innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer | 16 |
| Kommuners innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer | 17 |
| Socialförsäkringars innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer | 18” |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Skulder (icke-konsoliderade)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konsoliderande element

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Konsoliderande element – sedlar, mynt och inlåning

3

Konsoliderande element – kortfristiga värdepapper

4

Konsoliderande element – långfristiga värdepapper

5

Konsoliderande element – lån

6

Skuldtitlar som emitterats av staten

7

varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer

8

Skuldtitlar som emitterats av delstater

9

varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer

10

Skuldtitlar som emitterats av kommuner

11

varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer

12

Skuldtitlar som emitterats av socialförsäkringar

13

varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer

14

Memorandumposter

Statens innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer

15

Delstaters innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer

16

Kommuners innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer

17

Socialförsäkringars innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer

18”

---

(1)  [x.y] avser kategorinummer y i tabell x.

1

(2)  Ska rapporteras för åren innan medlemsstaten blev en deltagande medlemsstat.

2

---

BILAGA II

”BILAGA II

METODDEFINITIONER

1.   Metodreferenser

De kategorier som anges i bilaga I definieras i allmänhet genom hänvisning till bilaga A till ENS 95 och/eller rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1). Kompletterande metoddefinitioner återfinns i artikel 1 till den här riktlinjen. I nedanstående tabell anges de koder som hänvisar till olika sektorer och undersektorer.

Sektorer och undersektorer i ENS 95

| | | Offentliga | Nationella privata | Utlandskontrollerade |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Totala ekonomin | S.1 | | | |
| Icke-finansiella företag | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Finansiella företag | S.12 | | | |
| Centralbanker | S.121 | | | |
| Andra monetära finansinstitut | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Övriga finansinstitut utom försäkringsföretag och pensionsinstitut | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Finansiella serviceföretag | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Försäkringsföretag och pensionsinstitut | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Offentlig sektor | S.13 | | | |
| Staten | S.1311 | | | |
| Delstater | S.1312 | | | |
| Kommuner | S.1313 | | | |
| Socialförsäkring | S.1314 | | | |
| Hushåll | S.14 | | | |
| Hushållens ideella organisationer | S.15 | | | |
| Utlandet | S.2 | | | |
| Europeiska unionen | S.21 | | | |
| EU:s medlemsstater | S.211 | | | |
| EU:s institutioner | S.212 | | | |
| Tredje länder och internationella organisationer | S.22 | | | |

Offentliga

Nationella privata

Utlandskontrollerade

Totala ekonomin

S.1

Icke-finansiella företag

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Finansiella företag

S.12

Centralbanker

S.121

Andra monetära finansinstitut

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Övriga finansinstitut utom försäkringsföretag och pensionsinstitut

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Finansiella serviceföretag

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Försäkringsföretag och pensionsinstitut

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Offentlig sektor

S.13

Staten

S.1311

Delstater

S.1312

Kommuner

S.1313

Socialförsäkring

S.1314

Hushåll

S.14

Hushållens ideella organisationer

S.15

Utlandet

S.2

Europeiska unionen

S.21

EU:s medlemsstater

S.211

EU:s institutioner

S.212

Tredje länder och internationella organisationer

S.22

2.   Definitioner av kategorierna (2)

Tabell 1A

| 1. | Underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.13. |
| --- | --- |

1.

Underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.13.

| 2. | Statens underskott (–) eller överskott (+) [1A.2] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1311. |
| --- | --- |

2.

Statens underskott (–) eller överskott (+) [1A.2] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1311.

| 3. | Delstaters underskott (–) eller överskott (+) [1A.3] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1312. |
| --- | --- |

3.

Delstaters underskott (–) eller överskott (+) [1A.3] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1312.

| 4. | Kommuners underskott (–) eller överskott (+) [1A.4] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1313. |
| --- | --- |

4.

Kommuners underskott (–) eller överskott (+) [1A.4] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1313.

| 5. | Socialförsäkringarnas underskott (–) eller överskott (+) [1A.5] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1314. |
| --- | --- |

5.

Socialförsäkringarnas underskott (–) eller överskott (+) [1A.5] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1314.

| 6. | Primärt underskott (–) eller överskott (+) [1A.6] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] plus ränta som ska betalas [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Primärt underskott (–) eller överskott (+) [1A.6] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] plus ränta som ska betalas [1A.26].

| 7. | Summa inkomster [1A.7] är lika med löpande inkomster [1A.9] plus inkomster från kapital [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Summa inkomster [1A.7] är lika med löpande inkomster [1A.9] plus inkomster från kapital [1A.31].

| 8. | Summa utgifter [1A.8] är lika med löpande utgifter [1A.21] plus kapitalutgifter [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Summa utgifter [1A.8] är lika med löpande utgifter [1A.21] plus kapitalutgifter [1A.33].

| 9. | Löpande inkomster [1A.9] är lika med direkta skatter [1A.10], plus direkta skatter [1A.13], plus sociala avgifter [1A.15], plus andra löpande inkomster [1A.18], plus försäljningar [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Löpande inkomster [1A.9] är lika med direkta skatter [1A.10], plus direkta skatter [1A.13], plus sociala avgifter [1A.15], plus andra löpande inkomster [1A.18], plus försäljningar [1A.20].

| 10. | Direkta skatter [1A.10] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgångar i S.13. |
| --- | --- |

10.

Direkta skatter [1A.10] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgångar i S.13.

| 11. | Direkta skatter som ska betalas av företag [1A.11] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och användning i S.11 och S.12. |
| --- | --- |

11.

Direkta skatter som ska betalas av företag [1A.11] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och användning i S.11 och S.12.

| 12. | Direkta skatter som ska betalas av hushåll [1A.12] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och användning i S.14. |
| --- | --- |

12.

Direkta skatter som ska betalas av hushåll [1A.12] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och användning i S.14.

| 13. | Indirekta skatter [1A.13] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.13, plus indirekta skatter som betalas till EU:s budget [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Indirekta skatter [1A.13] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.13, plus indirekta skatter som betalas till EU:s budget [1B.2].

| 14. | Indirekta skatter varav mervärdesskatt [1A.14] är lika med mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) som tagits upp som tillgång i S.13 och S.212. |
| --- | --- |

14.

Indirekta skatter varav mervärdesskatt [1A.14] är lika med mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) som tagits upp som tillgång i S.13 och S.212.

| 15. | Sociala avgifter [1A.15] är lika med sociala avgifter (D.61) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

15.

Sociala avgifter [1A.15] är lika med sociala avgifter (D.61) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 16. | Sociala avgifter, varav arbetsgivares faktiska sociala avgifter [1A.16] är lika med arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.6111) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

16.

Sociala avgifter, varav arbetsgivares faktiska sociala avgifter [1A.16] är lika med arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.6111) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 17. | Sociala avgifter, varav anställdas egenavgifter [1A.17] är lika med anställdas egenavgifter (D.6112) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

17.

Sociala avgifter, varav anställdas egenavgifter [1A.17] är lika med anställdas egenavgifter (D.6112) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 18. | Andra löpande inkomster [1A.18] är lika med kapitalinkomst (D.4), skadeförsäkringsfordringar (D.72), löpande internationell samverkan (D.74), samt diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.13, förutom S.13 ränta (D.41) som även är användning i S.13, plus erhållna övriga produktionssubventioner (D.39) som är användning i S.13, minus löpande transfereringar som ska betalas av EU:s budget till offentliga sektorn [1B.10], plus nettointäkter från EU:s budget [1B.14], om värdet är positivt. |
| --- | --- |

18.

Andra löpande inkomster [1A.18] är lika med kapitalinkomst (D.4), skadeförsäkringsfordringar (D.72), löpande internationell samverkan (D.74), samt diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.13, förutom S.13 ränta (D.41) som även är användning i S.13, plus erhållna övriga produktionssubventioner (D.39) som är användning i S.13, minus löpande transfereringar som ska betalas av EU:s budget till offentliga sektorn [1B.10], plus nettointäkter från EU:s budget [1B.14], om värdet är positivt.

| 19. | Andra löpande inkomster varav upplupen ränta [1A.19] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som tillgång i S.13 och användning i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

19.

Andra löpande inkomster varav upplupen ränta [1A.19] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som tillgång i S.13 och användning i alla sektorer utom S.13.

| 20. | Försäljningar [1A.20] är lika med marknadsproduktion (P.11), plus produktion för egen slutlig användning (P.12), plus betalning för övrig icke-marknadsproduktion (P.131) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

20.

Försäljningar [1A.20] är lika med marknadsproduktion (P.11), plus produktion för egen slutlig användning (P.12), plus betalning för övrig icke-marknadsproduktion (P.131) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 21. | Löpande utgifter [1A.21] är lika med löpande transfereringar [1A.22], plus ränta som ska betalas [1A.26], plus löner och kollektiva avgifter [1A.27], plus insatsförbrukning [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Löpande utgifter [1A.21] är lika med löpande transfereringar [1A.22], plus ränta som ska betalas [1A.26], plus löner och kollektiva avgifter [1A.27], plus insatsförbrukning [1A.29].

| 22. | Löpande transfereringar [1A.22] är lika med sociala utbetalningar [1A.23], plus subventioner [1A.24], plus andra löpande transfereringar som ska betalas [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Löpande transfereringar [1A.22] är lika med sociala utbetalningar [1A.23], plus subventioner [1A.24], plus andra löpande transfereringar som ska betalas [1A.25].

| 23. | Sociala utbetalningar [1A.23] är lika med sociala förmåner andra än in natura (D.62), plus sociala transfereringar in natura relaterade till utgifter för varor som levereras till hushållen via marknadsproducenter (D.6311 + D.63121 + D.63131) som tagits upp som tillgång i S.13, plus diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i S.15. |
| --- | --- |

23.

Sociala utbetalningar [1A.23] är lika med sociala förmåner andra än in natura (D.62), plus sociala transfereringar in natura relaterade till utgifter för varor som levereras till hushållen via marknadsproducenter (D.6311 + D.63121 + D.63131) som tagits upp som tillgång i S.13, plus diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i S.15.

| 24. | Subventioner som ska betalas [1A.24] är lika med subventioner (D.3) som tagits upp bland tillgångarna i S.13, plus subventioner som ska betalas från EU:s budget [1B.9] till nationella aktörer. |
| --- | --- |

24.

Subventioner som ska betalas [1A.24] är lika med subventioner (D.3) som tagits upp bland tillgångarna i S.13, plus subventioner som ska betalas från EU:s budget [1B.9] till nationella aktörer.

| 25. | Andra löpande transfereringar som ska betalas [1A.25] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5), övriga produktionsskatter (D.29), kapitalinkomst (D.4) förutom ränta (D.41), skadeförsäkringspremier (netto) (D.71), löpande internationell samverkan (D.74) som tagits upp som användning i S.13, och diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.15, minus löpande transfereringar (D.74 och D.75) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.4 och 1B.5], minus nettointäkter från EU:s budget [1B.14], om värdet är negativt. |
| --- | --- |

25.

Andra löpande transfereringar som ska betalas [1A.25] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5), övriga produktionsskatter (D.29), kapitalinkomst (D.4) förutom ränta (D.41), skadeförsäkringspremier (netto) (D.71), löpande internationell samverkan (D.74) som tagits upp som användning i S.13, och diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.15, minus löpande transfereringar (D.74 och D.75) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.4 och 1B.5], minus nettointäkter från EU:s budget [1B.14], om värdet är negativt.

| 26. | Ränta som ska betalas [1A.26] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

26.

Ränta som ska betalas [1A.26] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 27. | Löner och kollektiva avgifter [1A.27] är lika med löner och kollektiva avgifter (D.1) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

27.

Löner och kollektiva avgifter [1A.27] är lika med löner och kollektiva avgifter (D.1) som tagits upp som användning i S.13.

| 28. | Löner och kollektiva avgifter, varav egentlig lön [1A.28] är lika med egentlig lön (D.11) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

28.

Löner och kollektiva avgifter, varav egentlig lön [1A.28] är lika med egentlig lön (D.11) som tagits upp som användning i S.13.

| 29. | Insatsförbrukning [1A.29] är lika med insatsförbrukning (P.2) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

29.

Insatsförbrukning [1A.29] är lika med insatsförbrukning (P.2) som tagits upp som användning i S.13.

| 30. | Sparande brutto [1A.30] är lika med löpande inkomster [1A.9], minus löpande utgifter [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Sparande brutto [1A.30] är lika med löpande inkomster [1A.9], minus löpande utgifter [1A.21].

| 31. | Inkomster från kapital [1A.31] är lika med erhållna kapitaltransfereringar (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under kapitaltransfereringar som ska betalas av alla sektorer utom S.13, minus kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Inkomster från kapital [1A.31] är lika med erhållna kapitaltransfereringar (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under kapitaltransfereringar som ska betalas av alla sektorer utom S.13, minus kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn [1B.12].

| 32. | Inkomster från kapital varav kapitalskatter [1A.32] är lika med kapitalskatter (D.91) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
| --- | --- |

32.

Inkomster från kapital varav kapitalskatter [1A.32] är lika med kapitalskatter (D.91) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

| 33. | Kapitalutgifter [1A.33] är lika med investeringar [1A.34], plus andra nettoanskaffningar av icke-finansiella tillgångar [1A.35], plus kapitaltransfereringar som ska betalas [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Kapitalutgifter [1A.33] är lika med investeringar [1A.34], plus andra nettoanskaffningar av icke-finansiella tillgångar [1A.35], plus kapitaltransfereringar som ska betalas [1A.36].

| 34. | Investeringar [1A.34] är lika med fast bruttoinvestering (P.51) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13. |
| --- | --- |

34.

Investeringar [1A.34] är lika med fast bruttoinvestering (P.51) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13.

| 35. | Andra nettoanskaffningar av icke finansiella tillgångar [1A.35] är lika med ökningen i lagerinvesteringar (P.52), nettoanskaffning av värdeföremål (P.53) och nettoanskaffning av icke finansiella icke producerade tillgångar (K.2) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13. |
| --- | --- |

35.

Andra nettoanskaffningar av icke finansiella tillgångar [1A.35] är lika med ökningen i lagerinvesteringar (P.52), nettoanskaffning av värdeföremål (P.53) och nettoanskaffning av icke finansiella icke producerade tillgångar (K.2) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13.

| 36. | Kapitaltransfereringar som ska betalas [1A.36] är lika med kapitaltransfereringar som ska betalas (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp som kapitaltransfereringar som ska erhållas av alla sektorer utom S.13, plus kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.13], minus kapitaltransfereringar som ska betalas från offentliga sektorn till EU:s budget [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Kapitaltransfereringar som ska betalas [1A.36] är lika med kapitaltransfereringar som ska betalas (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp som kapitaltransfereringar som ska erhållas av alla sektorer utom S.13, plus kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.13], minus kapitaltransfereringar som ska betalas från offentliga sektorn till EU:s budget [1B.7].

| 37. | EDP (förfarandet vid alltför stora underskott) underskott (–) eller överskott (+) [1A.37] är lika med EDP nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (EDPB.9) i S.13. |
| --- | --- |

37.

EDP (förfarandet vid alltför stora underskott) underskott (–) eller överskott (+) [1A.37] är lika med EDP nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (EDPB.9) i S.13.

| 38. | Ränta som ska betalas i samband med förfarandet vid alltför stora underskott [1A.38] är lika med EDP-ränta (EDPD.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

38.

Ränta som ska betalas i samband med förfarandet vid alltför stora underskott [1A.38] är lika med EDP-ränta (EDPD.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 39. | Inkomster från försäljning av UMTS-licenser [1A.39] (universal mobile telecommunication systems) är lika med de inkomster som erhålls från försäljningen av tredje generationens mobiltelefonlicenser som tagits upp som avyttring av icke-finansiella tillgångar enligt Eurostats beslut om redovisningen av mobiltelefonlicenser. |
| --- | --- |

39.

Inkomster från försäljning av UMTS-licenser [1A.39] (universal mobile telecommunication systems) är lika med de inkomster som erhålls från försäljningen av tredje generationens mobiltelefonlicenser som tagits upp som avyttring av icke-finansiella tillgångar enligt Eurostats beslut om redovisningen av mobiltelefonlicenser.

| 40. | Faktiska sociala avgifter [1A.40] är lika med faktiska sociala avgifter (D.611) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

40.

Faktiska sociala avgifter [1A.40] är lika med faktiska sociala avgifter (D.611) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 41. | Sociala förmåner andra än in natura [1A.41] är lika med sociala förmåner andra än in natura (D.62) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

41.

Sociala förmåner andra än in natura [1A.41] är lika med sociala förmåner andra än in natura (D.62) som tagits upp som användning i S.13.

| 42. | Bruttonationalprodukt [1A.42] är lika med bruttonationalprodukt (B.1*g) till marknadspris. |
| --- | --- |

42.

Bruttonationalprodukt [1A.42] är lika med bruttonationalprodukt (B.1*g) till marknadspris.

| 43. | Bruttonationalprodukt i konstanta priser [1A.43] är lika med bruttonationalprodukt (B.1*g) till konstanta priser. |
| --- | --- |

43.

Bruttonationalprodukt i konstanta priser [1A.43] är lika med bruttonationalprodukt (B.1*g) till konstanta priser.

| 44. | Offentliga sektorns investeringar i konstanta priser [1A.44] är lika med fast bruttoinvestering (P.51), i konstanta priser, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13. |
| --- | --- |

44.

Offentliga sektorns investeringar i konstanta priser [1A.44] är lika med fast bruttoinvestering (P.51), i konstanta priser, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13.

Tabell 1B

| 1. | Medlemsstaternas betalningar till EU:s budget [1B.1] är lika med indirekta skatter som betalas till EU:s budget plus löpande internationell samverkan (D.74) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.4] plus diverse löpande transfereringar (D.75) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.5] plus kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaternas betalningar till EU:s budget [1B.1] är lika med indirekta skatter som betalas till EU:s budget plus löpande internationell samverkan (D.74) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.4] plus diverse löpande transfereringar (D.75) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.5] plus kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.7].

| 2. | Indirekta skatter som ska betalas till EU:s budget [1B.2] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.212. |
| --- | --- |

2.

Indirekta skatter som ska betalas till EU:s budget [1B.2] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.212.

| 3. | Indirekta skatter varav mervärdesskatt som betalats till EU:s budget [1B.3] är lika med mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) som tagits upp som tillgång i S.212. |
| --- | --- |

3.

Indirekta skatter varav mervärdesskatt som betalats till EU:s budget [1B.3] är lika med mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) som tagits upp som tillgång i S.212.

| 4. | Löpande internationell samverkan som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.4] är lika med löpande internationell samverkan (D.74) som tagits upp som tillgång i S.212 och som användning i S.13. |
| --- | --- |

4.

Löpande internationell samverkan som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.4] är lika med löpande internationell samverkan (D.74) som tagits upp som tillgång i S.212 och som användning i S.13.

| 5. | Diverse löpande transfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.5] är lika med diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.212 och som användning i S.13. |
| --- | --- |

5.

Diverse löpande transfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.5] är lika med diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.212 och som användning i S.13.

| 6. | Diverse löpande transfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget, varav EU:s fjärde egna resurs [1B.6], är lika med den BNI-relaterade fjärde avgiften (ENS 95 punkt 4 138) som tagits upp som diverse löpande transfereringar (D.75) bland tillgångar i S.212 och som användning i S.13. |
| --- | --- |

6.

Diverse löpande transfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget, varav EU:s fjärde egna resurs [1B.6], är lika med den BNI-relaterade fjärde avgiften (ENS 95 punkt 4 138) som tagits upp som diverse löpande transfereringar (D.75) bland tillgångar i S.212 och som användning i S.13.

| 7. | Kapitaltransfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.7] är lika med kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som kapitaltransfereringar som ska mottas i S.212. |
| --- | --- |

7.

Kapitaltransfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.7] är lika med kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som kapitaltransfereringar som ska mottas i S.212.

| 8. | EU-utgifter i medlemsstaten [1B.8] är lika med subventioner (D.3) som ska betalas från EU:s budget [1B.9], plus löpande transfereringar (D.7) som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn [1B.10], plus löpande transfereringar (D.7) som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.11], plus kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn [1B.12], plus kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

EU-utgifter i medlemsstaten [1B.8] är lika med subventioner (D.3) som ska betalas från EU:s budget [1B.9], plus löpande transfereringar (D.7) som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn [1B.10], plus löpande transfereringar (D.7) som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.11], plus kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn [1B.12], plus kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.13].

| 9. | Subventioner som ska betalas från EU:s budget [1B.9] är lika med subventioner [D.3] som tagits upp som tillgång i S.212. |
| --- | --- |

9.

Subventioner som ska betalas från EU:s budget [1B.9] är lika med subventioner [D.3] som tagits upp som tillgång i S.212.

| 10. | Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till den offentliga sektorn [1B.10] är lika med löpande internationell samverkan (D.74) och diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.212. |
| --- | --- |

10.

Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till den offentliga sektorn [1B.10] är lika med löpande internationell samverkan (D.74) och diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.212.

| 11. | Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.11] är lika med diverse löpande transfereringar [D.75] som tagits upp som användning i S.212 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

11.

Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.11] är lika med diverse löpande transfereringar [D.75] som tagits upp som användning i S.212 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 12. | Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till den offentliga sektorn [1B.12] är lika med kapitaltransfereringar som ska mottas (D.9) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.212. |
| --- | --- |

12.

Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till den offentliga sektorn [1B.12] är lika med kapitaltransfereringar som ska mottas (D.9) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.212.

| 13. | Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.13] är lika med kapitaltransfereringar som ska betalas (D.9) som tagits upp som förändringar i tillgångarna i S.212 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

13.

Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.13] är lika med kapitaltransfereringar som ska betalas (D.9) som tagits upp som förändringar i tillgångarna i S.212 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 14. | Nettointäkter från EU:s budget [1B.14] är lika med den offentliga sektorns nettointäkter från EU:s budget plus de nettointäkter från EU:s budget som enheter utanför den offentliga sektorn haft. |
| --- | --- |

14.

Nettointäkter från EU:s budget [1B.14] är lika med den offentliga sektorns nettointäkter från EU:s budget plus de nettointäkter från EU:s budget som enheter utanför den offentliga sektorn haft.

| 15. | Kostnad för insamling av de egna medlen [1B.15] är den del av marknadsproduktionen (P.11) som tagits upp som tillgång i S.13 och är den kostnad som betalas från EU:s budget för insamling av de egna medlen. |
| --- | --- |

15.

Kostnad för insamling av de egna medlen [1B.15] är den del av marknadsproduktionen (P.11) som tagits upp som tillgång i S.13 och är den kostnad som betalas från EU:s budget för insamling av de egna medlen.

Tabell 1C

| 1. | Konsumtionsutgifter [1C.1] är lika med konsumtionsutgift (P.3) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

1.

Konsumtionsutgifter [1C.1] är lika med konsumtionsutgift (P.3) som tagits upp som användning i S.13.

| 2. | Individuella konsumtionsutgifter [1C.2] är lika med individuell konsumtionsutgift (P.31) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

2.

Individuella konsumtionsutgifter [1C.2] är lika med individuell konsumtionsutgift (P.31) som tagits upp som användning i S.13.

| 3. | Kollektiva konsumtionsutgifter [1C.3] är lika med kollektiv konsumtionsutgift (P.32) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

3.

Kollektiva konsumtionsutgifter [1C.3] är lika med kollektiv konsumtionsutgift (P.32) som tagits upp som användning i S.13.

| 4. | Löner och kollektiva avgifter [1C.4] är lika med [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Löner och kollektiva avgifter [1C.4] är lika med [1A.27].

| 5. | Insatsförbrukning [1C.5] är lika med [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Insatsförbrukning [1C.5] är lika med [1A.29].

| 6. | Sociala transfereringar in natura som tillhandahålls via marknadsproducenter [1C.6] är lika med sociala transfereringar in natura relaterade till utgifter för varor som levereras till hushållen via marknadsproducenter (D.6311 + D.63121 + D.63131) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

6.

Sociala transfereringar in natura som tillhandahålls via marknadsproducenter [1C.6] är lika med sociala transfereringar in natura relaterade till utgifter för varor som levereras till hushållen via marknadsproducenter (D.6311 + D.63121 + D.63131) som tagits upp som användning i S.13.

| 7. | Kapitalförslitning [1C.7] är lika med kapitalförslitning (K.1) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
| --- | --- |

7.

Kapitalförslitning [1C.7] är lika med kapitalförslitning (K.1) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

| 8. | Erlagda skatter på produktion minus erhållna subventioner [1C.8] är lika med inbetalning av övriga produktionsskatter (D.29) som tagits upp som användning i S.13 minus erhållna övriga produktionssubventioner (D.39) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

8.

Erlagda skatter på produktion minus erhållna subventioner [1C.8] är lika med inbetalning av övriga produktionsskatter (D.29) som tagits upp som användning i S.13 minus erhållna övriga produktionssubventioner (D.39) som tagits upp som användning i S.13.

| 9. | Driftöverskott (netto) [1C.9] är lika med driftöverskott (netto) (B.2n) i S.13. |
| --- | --- |

9.

Driftöverskott (netto) [1C.9] är lika med driftöverskott (netto) (B.2n) i S.13.

| 10. | Försäljningar [1C.10] är lika med [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Försäljningar [1C.10] är lika med [1A.20].

| 11. | Konsumtionsutgifter i konstanta priser [1C.11] är lika med konsumtionsutgift (P.3) i konstanta priser som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

11.

Konsumtionsutgifter i konstanta priser [1C.11] är lika med konsumtionsutgift (P.3) i konstanta priser som tagits upp som användning i S.13.

Tabell 2A

| 1. | Underskott (–) eller överskott (+) [2A.1] är lika med [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Underskott (–) eller överskott (+) [2A.1] är lika med [1A.1].

| 2. | Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton [2A.2] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [2A.1], minus nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton [2A.2] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [2A.1], minus nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder [2A.3].

| 3. | Nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder [2A.3] är lika med transaktioner i nettoanskaffningen av finansiella tillgångar [2A.4] minus nettoökningen av transaktioner i skulder [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder [2A.3] är lika med transaktioner i nettoanskaffningen av finansiella tillgångar [2A.4] minus nettoökningen av transaktioner i skulder [2A.15].

| 4. | Transaktioner i finansiella tillgångar [2A.4] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.5], transaktioner med värdepapper andra än aktier (F.33) [2A.6], transaktioner i finansiella derivat (F.34) [2A.7], transaktioner med lån (F.4) [2A.8], transaktioner med aktier och andra ägarandelar (F.5) [2A.9] och transaktioner med andra finansiella tillgångar [2A.13], som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

4.

Transaktioner i finansiella tillgångar [2A.4] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.5], transaktioner med värdepapper andra än aktier (F.33) [2A.6], transaktioner i finansiella derivat (F.34) [2A.7], transaktioner med lån (F.4) [2A.8], transaktioner med aktier och andra ägarandelar (F.5) [2A.9] och transaktioner med andra finansiella tillgångar [2A.13], som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 5. | Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (tillgångar) [2A.5] är lika med nettoanskaffningen av sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

5.

Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (tillgångar) [2A.5] är lika med nettoanskaffningen av sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 6. | Transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga och långfristiga värdepapper [2A.6] är lika med nettoanskaffningen av värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33), som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

6.

Transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga och långfristiga värdepapper [2A.6] är lika med nettoanskaffningen av värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33), som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 7. | Transaktioner i finansiella derivat (tillgångar) [2A.7] är lika med nettobetalningar avseende finansiella derivat (F.34) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

7.

Transaktioner i finansiella derivat (tillgångar) [2A.7] är lika med nettobetalningar avseende finansiella derivat (F.34) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 8. | Transaktioner i lån (tillgångar) [2A.8] är lika med nya lån (F.4) som netto beviljats av den offentliga sektorn, efter avdrag för lån som återbetalats, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettotillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

8.

Transaktioner i lån (tillgångar) [2A.8] är lika med nya lån (F.4) som netto beviljats av den offentliga sektorn, efter avdrag för lån som återbetalats, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettotillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 9. | Transaktioner i aktier och andra ägarandelar (tillgångar) [2A.9] är lika med nettoanskaffningen av aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13. |
| --- | --- |

9.

Transaktioner i aktier och andra ägarandelar (tillgångar) [2A.9] är lika med nettoanskaffningen av aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13.

| 10. | Privatiseringar (netto) [2A.10] är lika med transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12 som sker inom ramen för att kontrollen över låntagarenheten lämnas över eller tas (ENS 95 punkt 2.26) (3) av S.13; t.ex. kan sådana transaktioner utföras av S.13 med låntagarenheten direkt eller med en annan långivarenhet. |
| --- | --- |

10.

Privatiseringar (netto) [2A.10] är lika med transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12 som sker inom ramen för att kontrollen över låntagarenheten lämnas över eller tas (ENS 95 punkt 2.26) (3) av S.13; t.ex. kan sådana transaktioner utföras av S.13 med låntagarenheten direkt eller med en annan långivarenhet.

| 11. | Kapitaltillskott (netto) [2A.11] är lika med transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12 som inte sker inom ramen för att kontrollen över låntagarenheten lämnas över eller tas av S.13 och som sker direkt med låntagarenheten. |
| --- | --- |

11.

Kapitaltillskott (netto) [2A.11] är lika med transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12 som inte sker inom ramen för att kontrollen över låntagarenheten lämnas över eller tas av S.13 och som sker direkt med låntagarenheten.

| 12. | Andra [2A.12] är lika med transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11, S.12 eller S.14 som inte sker inom ramen för att kontrollen över låntagarenheten lämnas över eller tas av S.13 och inte utförs av S.13 med låntagarenheten direkt utan med en annan långivarenhet. |
| --- | --- |

12.

Andra [2A.12] är lika med transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11, S.12 eller S.14 som inte sker inom ramen för att kontrollen över låntagarenheten lämnas över eller tas av S.13 och inte utförs av S.13 med låntagarenheten direkt utan med en annan långivarenhet.

| 13. | Transaktioner i andra finansiella tillgångar [2A.13] är lika med nettoanskaffningen av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (F.1) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13, nettoanskaffningen av försäkringstekniska reserver (F.6) och andra obetalda inkomster (F.7) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

13.

Transaktioner i andra finansiella tillgångar [2A.13] är lika med nettoanskaffningen av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (F.1) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13, nettoanskaffningen av försäkringstekniska reserver (F.6) och andra obetalda inkomster (F.7) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 14. | Transaktioner i andra finansiella tillgångar, varav upplupna skatter minus influtna skatteintäkter [2A.14] är lika med den del av andra obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.7 tillgångar) som avser skatter och sociala avgifter i D2, D5, D6 och D91, minus det skattebelopp som faktiskt influtit, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

14.

Transaktioner i andra finansiella tillgångar, varav upplupna skatter minus influtna skatteintäkter [2A.14] är lika med den del av andra obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.7 tillgångar) som avser skatter och sociala avgifter i D2, D5, D6 och D91, minus det skattebelopp som faktiskt influtit, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 15. | Transaktioner i skulder (konsoliderade) [2A.15] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16], transaktioner i kortfristiga värdepapper (F.331) [2A.17], transaktioner i långfristiga värdepapper (F.332) [2A.18], transaktioner i finansiella derivat (F.34) [2A.19], transaktioner med lån (F.4) [2A.20] och transaktioner i andra skulder [2A.22], som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

15.

Transaktioner i skulder (konsoliderade) [2A.15] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16], transaktioner i kortfristiga värdepapper (F.331) [2A.17], transaktioner i långfristiga värdepapper (F.332) [2A.18], transaktioner i finansiella derivat (F.34) [2A.19], transaktioner med lån (F.4) [2A.20] och transaktioner i andra skulder [2A.22], som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 16. | Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) [2A.16] är lika med nettoanskaffningen av sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

16.

Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) [2A.16] är lika med nettoanskaffningen av sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 17. | Transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga värdepapper (skulder) [2A.17] är lika med nettoanskaffningen av värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat vars ursprungliga löptid är högst ett år (F.331) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

17.

Transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga värdepapper (skulder) [2A.17] är lika med nettoanskaffningen av värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat vars ursprungliga löptid är högst ett år (F.331) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 18. | Transaktioner med värdepapper andra än aktier – långfristiga värdepapper (skulder) [2A.18] är lika med nettoanskaffningen av värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat vars ursprungliga löptid är över ett år (F.332) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

18.

Transaktioner med värdepapper andra än aktier – långfristiga värdepapper (skulder) [2A.18] är lika med nettoanskaffningen av värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat vars ursprungliga löptid är över ett år (F.332) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 19. | Transaktioner i finansiella derivat (skulder) [2A.19] är lika med nettointäkter avseende finansiella derivat (F.34) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

19.

Transaktioner i finansiella derivat (skulder) [2A.19] är lika med nettointäkter avseende finansiella derivat (F.34) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 20. | Transaktioner i lån (skulder) [2A.20] är lika med ny upplåning (F.4) netto efter avdrag för existerande lån som återbetalats, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

20.

Transaktioner i lån (skulder) [2A.20] är lika med ny upplåning (F.4) netto efter avdrag för existerande lån som återbetalats, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 21. | Transaktioner i lån varav lån från centralbanker [2A.21] är lika med transaktioner med lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121. |
| --- | --- |

21.

Transaktioner i lån varav lån från centralbanker [2A.21] är lika med transaktioner med lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121.

| 22. | Transaktioner i andra skulder [2A.22] är lika med nettoökningen av försäkringstekniska reserver (F.6) och obetalda inkomster (F.7) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

22.

Transaktioner i andra skulder [2A.22] är lika med nettoökningen av försäkringstekniska reserver (F.6) och obetalda inkomster (F.7) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 23. | Transaktioner med skuldinstrument (konsoliderade) [2A.23] är lika med nettoökningen av skulder avseende sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16], värdepapper andra än aktier, exklusive derivat, [2A.17 och 2A.18] (F.33), och lån (F.4) [2A.20]. Även den offentliga sektorns upplåningsbehov omfattas. |
| --- | --- |

23.

Transaktioner med skuldinstrument (konsoliderade) [2A.23] är lika med nettoökningen av skulder avseende sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16], värdepapper andra än aktier, exklusive derivat, [2A.17 och 2A.18] (F.33), och lån (F.4) [2A.20]. Även den offentliga sektorns upplåningsbehov omfattas.

| 24. | Transaktioner i långfristiga skuldinstrument [2A.24] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] vars ursprungliga löptid är längre än ett år. |
| --- | --- |

24.

Transaktioner i långfristiga skuldinstrument [2A.24] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] vars ursprungliga löptid är längre än ett år.

| 25. | Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i nationell valuta [2A.25] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] denominerade i lagligt betalningsmedel i medlemsstaten. |
| --- | --- |

25.

Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i nationell valuta [2A.25] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] denominerade i lagligt betalningsmedel i medlemsstaten.

| 26. | Transaktioner avseende skuldinstrument denominerad i en deltagande utländsk valuta [2A.26] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] denominerade i ecu, plus skuldinstrument denominerade i euro innan medlemsstaten blev en deltagande medlemsstat, plus skuldinstrument denominerade i lagligt betalningsmedel i en deltagande medlemsstat innan staten blev en deltagande medlemsstat. Detta exkluderar nationell valuta [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Transaktioner avseende skuldinstrument denominerad i en deltagande utländsk valuta [2A.26] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] denominerade i ecu, plus skuldinstrument denominerade i euro innan medlemsstaten blev en deltagande medlemsstat, plus skuldinstrument denominerade i lagligt betalningsmedel i en deltagande medlemsstat innan staten blev en deltagande medlemsstat. Detta exkluderar nationell valuta [2A.25].

| 27. | Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta [2A.27] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] som inte ingår i [2A.25] eller [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta [2A.27] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] som inte ingår i [2A.25] eller [2A.26].

| 28. | Andra flöden [2A.28] är lika med värderingsförändringar med betydelse för skulden [2A.29] plus andra volymförändringar av skulder [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Andra flöden [2A.28] är lika med värderingsförändringar med betydelse för skulden [2A.29] plus andra volymförändringar av skulder [2A.32].

| 29. | Värderingsförändringar med betydelse för skulden [2A.29] är lika med valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.30], plus andra värderingseffekter – nominellt värde [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Värderingsförändringar med betydelse för skulden [2A.29] är lika med valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.30], plus andra värderingseffekter – nominellt värde [2A.31].

| 30. | Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.30] är lika med nominella kapitalvinster/-förluster (K.11) avseende skulder [3A.1] vars värde på grund av förändringar av valutakurserna förändras när de räknas om till nationell valuta. |
| --- | --- |

30.

Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.30] är lika med nominella kapitalvinster/-förluster (K.11) avseende skulder [3A.1] vars värde på grund av förändringar av valutakurserna förändras när de räknas om till nationell valuta.

| 31. | Andra värderingseffekter – nominellt värde [2A.31] är lika med förändring av skulderna [2A.33], minus transaktioner med skuldinstrument [2A.23], minus valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.30], minus andra volymförändringar av skulder [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Andra värderingseffekter – nominellt värde [2A.31] är lika med förändring av skulderna [2A.33], minus transaktioner med skuldinstrument [2A.23], minus valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.30], minus andra volymförändringar av skulder [2A.32].

| 32. | Andra volymförändringar av skulder [2A.32] är lika med andra volymförändringar (K.7, K.8, K.10 och K.12) av skulder klassade antingen som sedlar, mynt och inlåning (AF.2), värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF.33), eller lån (AF.4) som inte är tillgångar i S.13. |
| --- | --- |

32.

Andra volymförändringar av skulder [2A.32] är lika med andra volymförändringar (K.7, K.8, K.10 och K.12) av skulder klassade antingen som sedlar, mynt och inlåning (AF.2), värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF.33), eller lån (AF.4) som inte är tillgångar i S.13.

| 33. | Förändring av skulderna [2A.33] är lika med skulder [3A.1] under år t, minus skulder [3A.1] under år t – 1. |
| --- | --- |

33.

Förändring av skulderna [2A.33] är lika med skulder [3A.1] under år t, minus skulder [3A.1] under år t – 1.

Tabell 2B

| 1. | Transaktioner avseende skuldinstrument – icke-konsoliderade [2B.1] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke-konsoliderade [2B.2], plus transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.3], transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.4], plus transaktioner i lån från centralbanker [2B.5], plus transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Transaktioner avseende skuldinstrument – icke-konsoliderade [2B.1] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke-konsoliderade [2B.2], plus transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.3], transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.4], plus transaktioner i lån från centralbanker [2B.5], plus transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade [2B.6].

| 2. | Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke-konsoliderade [2B.2] är lika med transaktioner med sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
| --- | --- |

2.

Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke-konsoliderade [2B.2] är lika med transaktioner med sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

| 3. | Transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.3] är lika med transaktioner med värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33) vars ursprungliga löptid är högst ett år, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
| --- | --- |

3.

Transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.3] är lika med transaktioner med värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33) vars ursprungliga löptid är högst ett år, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

| 4. | Transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.4] är lika med transaktioner med värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33) vars ursprungliga löptid är över ett år, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
| --- | --- |

4.

Transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.4] är lika med transaktioner med värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33) vars ursprungliga löptid är över ett år, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

| 5. | Transaktioner i lån från centralbanker [2B.5] är lika med transaktioner med lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121. |
| --- | --- |

5.

Transaktioner i lån från centralbanker [2B.5] är lika med transaktioner med lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121.

| 6. | Transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade [2B.6] är lika med transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.121. |
| --- | --- |

6.

Transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade [2B.6] är lika med transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.121.

| 7. | Konsoliderande transaktioner [2B.7] är lika med transaktioner avseende skuldinstrument – icke-konsoliderade [2B.1], minus konsoliderade transaktioner i skuldinstrument [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Konsoliderande transaktioner [2B.7] är lika med transaktioner avseende skuldinstrument – icke-konsoliderade [2B.1], minus konsoliderade transaktioner i skuldinstrument [2A.23].

| 8. | Konsoliderande transaktioner – sedlar, mynt och inlåning [2B.8] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke-konsoliderade [2B.2], minus konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konsoliderande transaktioner – sedlar, mynt och inlåning [2B.8] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke-konsoliderade [2B.2], minus konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) [2A.16].

| 9. | Konsoliderande transaktioner – kortfristiga värdepapper [2B.9] är lika med transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.3], minus konsoliderade transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konsoliderande transaktioner – kortfristiga värdepapper [2B.9] är lika med transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.3], minus konsoliderade transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) [2A.17].

| 10. | Konsoliderande transaktioner – långfristiga värdepapper [2B.10] är lika med transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.4], minus konsoliderade transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konsoliderande transaktioner – långfristiga värdepapper [2B.10] är lika med transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.4], minus konsoliderade transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) [2A.18].

| 11. | Konsoliderande transaktioner – lån [2B.11] är lika med transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade [2B.6], minus konsoliderade transaktioner i lån (skulder) [2A.20] minus transaktioner i lån från centralbanker [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Konsoliderande transaktioner – lån [2B.11] är lika med transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade [2B.6], minus konsoliderade transaktioner i lån (skulder) [2A.20] minus transaktioner i lån från centralbanker [2A.21].

Tabell 3A

| 1. | Skulder [3A.1] är lika med skulder enligt definitionen i förordning (EG) nr 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Skulder [3A.1] är lika med skulder enligt definitionen i förordning (EG) nr 3605/93.

| 2. | Skulder – sedlar, mynt och inlåning (skulder) [3A.2] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten sedlar, mynt och inlåning (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Skulder – sedlar, mynt och inlåning (skulder) [3A.2] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten sedlar, mynt och inlåning (AF.2).

| 3. | Skulder – kortfristiga värdepapper (skulder) [3A.3] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF.33), vars ursprungliga löptid är högst ett år. |
| --- | --- |

3.

Skulder – kortfristiga värdepapper (skulder) [3A.3] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF.33), vars ursprungliga löptid är högst ett år.

| 4. | Skulder – långfristiga värdepapper (skulder) [3A.4] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF.33), vars ursprungliga löptid är över ett år. |
| --- | --- |

4.

Skulder – långfristiga värdepapper (skulder) [3A.4] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF.33), vars ursprungliga löptid är över ett år.

| 5. | Skulder – lån från centralbanker (skulder) [3A.5] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten lån (AF.4) som är en tillgång i S.121. |
| --- | --- |

5.

Skulder – lån från centralbanker (skulder) [3A.5] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten lån (AF.4) som är en tillgång i S.121.

| 6. | Skulder – andra lån (skulder) [3A.6] är lika med andelen skulder [3A.1] i instrumentet lån (AF.4) som inte är någon tillgång i S.121. |
| --- | --- |

6.

Skulder – andra lån (skulder) [3A.6] är lika med andelen skulder [3A.1] i instrumentet lån (AF.4) som inte är någon tillgång i S.121.

| 7. | Skulder som innehas av inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.7] är lika med skulder som innehas av centralbanker [3A.8], skulder som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9], skulder som innehas av andra finansinstitut [3A.10] samt skulder som innehas av andra inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Skulder som innehas av inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.7] är lika med skulder som innehas av centralbanker [3A.8], skulder som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9], skulder som innehas av andra finansinstitut [3A.10] samt skulder som innehas av andra inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11].

| 8. | Skulder som innehas av centralbanker [3A.8] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.121. |
| --- | --- |

8.

Skulder som innehas av centralbanker [3A.8] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.121.

| 9. | Skulder som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.122. |
| --- | --- |

9.

Skulder som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.122.

| 10. | Skulder som innehas av andra finansinstitut [3A.10] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.123, S.124 eller S.125. |
| --- | --- |

10.

Skulder som innehas av andra finansinstitut [3A.10] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.123, S.124 eller S.125.

| 11. | Skulder som innehas av andra inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.11, S.14 eller S.15. |
| --- | --- |

11.

Skulder som innehas av andra inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.11, S.14 eller S.15.

| 12. | Skulder som innehas av utländska aktörer utan hemvist i medlemsstaten [3A.12] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.2. |
| --- | --- |

12.

Skulder som innehas av utländska aktörer utan hemvist i medlemsstaten [3A.12] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.2.

| 13. | Skulder denominerade i nationell valuta [3A.13] är lika med andelen skulder [3A.1] denominerade i medlemsstatens lagliga betalningsmedel. |
| --- | --- |

13.

Skulder denominerade i nationell valuta [3A.13] är lika med andelen skulder [3A.1] denominerade i medlemsstatens lagliga betalningsmedel.

| 14. | Skulder denominerade i en deltagande utländsk valuta [3A.14] är lika med – innan medlemsstaten blev en deltagande medlemsstat – andelen skulder [3A.1] denominerade i det lagliga betalningsmedlet i en av de deltagande medlemsstaterna (med undantag för nationell valuta [3A.13]), plus skulder denominerade i ecu eller euro. |
| --- | --- |

14.

Skulder denominerade i en deltagande utländsk valuta [3A.14] är lika med – innan medlemsstaten blev en deltagande medlemsstat – andelen skulder [3A.1] denominerade i det lagliga betalningsmedlet i en av de deltagande medlemsstaterna (med undantag för nationell valuta [3A.13]), plus skulder denominerade i ecu eller euro.

| 15. | Skulder denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta [3A.15] är lika med andelen skulder [3A.1] som inte ingår i [3A.13] eller [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Skulder denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta [3A.15] är lika med andelen skulder [3A.1] som inte ingår i [3A.13] eller [3A.14].

| 16. | Kortfristiga skulder [3A.16] är lika med andelen skulder [3A.1] vars ursprungliga löptid är högst ett år. |
| --- | --- |

16.

Kortfristiga skulder [3A.16] är lika med andelen skulder [3A.1] vars ursprungliga löptid är högst ett år.

| 17. | Långfristiga skulder [3A.17] är lika med andelen skulder [3A.1] vars ursprungliga löptid är över ett år. |
| --- | --- |

17.

Långfristiga skulder [3A.17] är lika med andelen skulder [3A.1] vars ursprungliga löptid är över ett år.

| 18. | Långfristiga skulder, varav med rörlig ränta [3A.18] är lika med andelen långfristiga skulder [3A.17] med variabel räntesats. |
| --- | --- |

18.

Långfristiga skulder, varav med rörlig ränta [3A.18] är lika med andelen långfristiga skulder [3A.17] med variabel räntesats.

| 19. | Skulder med en återstående löptid på upp till ett år [3A.19] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är högst ett år. |
| --- | --- |

19.

Skulder med en återstående löptid på upp till ett år [3A.19] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är högst ett år.

| 20. | Skulder med en återstående löptid på mellan ett och fem år [3A.20] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är mellan ett och fem år. |
| --- | --- |

20.

Skulder med en återstående löptid på mellan ett och fem år [3A.20] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är mellan ett och fem år.

| 21. | Skulder med en återstående löptid på mellan ett och fem år, varav med rörlig ränta [3A.21] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är mellan ett och fem år [3A.20] och vars räntesats är variabel. |
| --- | --- |

21.

Skulder med en återstående löptid på mellan ett och fem år, varav med rörlig ränta [3A.21] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är mellan ett och fem år [3A.20] och vars räntesats är variabel.

| 22. | Skulder med en återstående löptid på över fem år [3A.22] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är över fem år. |
| --- | --- |

22.

Skulder med en återstående löptid på över fem år [3A.22] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är över fem år.

| 23. | Skulder med en återstående löptid på över fem år, därav: med rörlig ränta [3A.23] är lika med andelen skulder vars återstående löptid är över fem år [3A.22] och vars räntesats är variabel. |
| --- | --- |

23.

Skulder med en återstående löptid på över fem år, därav: med rörlig ränta [3A.23] är lika med andelen skulder vars återstående löptid är över fem år [3A.22] och vars räntesats är variabel.

| 24. | Statens andel av skulderna [3A.24] är lika med skulder i S.1311 som inte är tillgångar i S.1311, minus tillgångar i S.1311 som är skulder i S.13 andra än S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Statens andel av skulderna [3A.24] är lika med skulder i S.1311 som inte är tillgångar i S.1311, minus tillgångar i S.1311 som är skulder i S.13 andra än S.1311 [3B.15].

| 25. | Delstaters andel av skulderna [3A.25] är lika med skulder i S.1312 som inte är tillgångar i S.1312, minus tillgångar i S.1312 som är skulder i S.13 andra än S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Delstaters andel av skulderna [3A.25] är lika med skulder i S.1312 som inte är tillgångar i S.1312, minus tillgångar i S.1312 som är skulder i S.13 andra än S.1312 [3B.16].

| 26. | Kommuners andel av skulderna [3A.26] är lika med skulder i S.1313 som inte är tillgångar i S.1313, minus tillgångar i S.1313 som är skulder i S.13 andra än S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Kommuners andel av skulderna [3A.26] är lika med skulder i S.1313 som inte är tillgångar i S.1313, minus tillgångar i S.1313 som är skulder i S.13 andra än S.1313 [3B.17].

| 27. | Socialförsäkringars andel av skulderna [3A.27] är lika med skulder i S.1314 som inte är tillgångar i S.1314, minus tillgångar i S.1314 som är skulder i S.13 andra än S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Socialförsäkringars andel av skulderna [3A.27] är lika med skulder i S.1314 som inte är tillgångar i S.1314, minus tillgångar i S.1314 som är skulder i S.13 andra än S.1314 [3B.18].

| 28. | Skuldernas genomsnittliga återstående löptid [3A.28] är lika med den genomsnittliga återstående löptiden viktad efter utestående belopp, uttryckt i år. |
| --- | --- |

28.

Skuldernas genomsnittliga återstående löptid [3A.28] är lika med den genomsnittliga återstående löptiden viktad efter utestående belopp, uttryckt i år.

| 29. | Skulder – nollkupongobligationer [3A.29] är lika med andelen skulder [3A.1] som består av nollkupongobligationer, dvs. obligationer utan kupongränta vars avkastning bestäms av skillnaden mellan priset vid inlösen och priset vid emissionen. |
| --- | --- |

29.

Skulder – nollkupongobligationer [3A.29] är lika med andelen skulder [3A.1] som består av nollkupongobligationer, dvs. obligationer utan kupongränta vars avkastning bestäms av skillnaden mellan priset vid inlösen och priset vid emissionen.

Tabell 3B

| 1. | Skulder (icke-konsoliderade) [3B.1] är lika med skulder i S.13, inklusive sådana som är tillgångar i S.13, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Skulder (icke-konsoliderade) [3B.1] är lika med skulder i S.13, inklusive sådana som är tillgångar i S.13, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 2. | Konsoliderande element [3B.2] är lika med skulder i S.13 som samtidigt är tillgångar i S.13, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Konsoliderande element [3B.2] är lika med skulder i S.13 som samtidigt är tillgångar i S.13, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 3. | Konsoliderande element – sedlar, mynt och inlåning [3B.3] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten sedlar, mynt och inlåning (F.2). |
| --- | --- |

3.

Konsoliderande element – sedlar, mynt och inlåning [3B.3] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten sedlar, mynt och inlåning (F.2).

| 4. | Konsoliderande element – kortfristiga värdepapper [3B.4] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i instrumentet värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33), vars ursprungliga löptid är högst ett år. |
| --- | --- |

4.

Konsoliderande element – kortfristiga värdepapper [3B.4] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i instrumentet värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33), vars ursprungliga löptid är högst ett år.

| 5. | Konsoliderande element – långfristiga värdepapper [3B.5] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i instrumentet värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33), vars ursprungliga löptid är över ett år. |
| --- | --- |

5.

Konsoliderande element – långfristiga värdepapper [3B.5] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i instrumentet värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33), vars ursprungliga löptid är över ett år.

| 6. | Konsoliderande element – lån [3B.6] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten lån (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konsoliderande element – lån [3B.6] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten lån (F.4).

| 7. | Skuldtitlar som emitterats av staten [3B.7] är lika med skulder i S.1311 som inte är tillgångar i S.1311, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Skuldtitlar som emitterats av staten [3B.7] är lika med skulder i S.1311 som inte är tillgångar i S.1311, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 8. | Skuldtitlar som emitterats av staten, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.8] är lika med skulder i S.1311 som är tillgångar i S.1312, S.1313 eller S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Skuldtitlar som emitterats av staten, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.8] är lika med skulder i S.1311 som är tillgångar i S.1312, S.1313 eller S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 9. | Skuldtitlar som emitterats av delstater [3B.9] är lika med skulder i S.1312 som inte är tillgångar i S.1312, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Skuldtitlar som emitterats av delstater [3B.9] är lika med skulder i S.1312 som inte är tillgångar i S.1312, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 10. | Skuldtitlar som emitterats av delstater, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.10] är lika med skulder i S.1312 som är tillgångar i S.1311, S.1313 eller S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Skuldtitlar som emitterats av delstater, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.10] är lika med skulder i S.1312 som är tillgångar i S.1311, S.1313 eller S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 11. | Skuldtitlar som emitterats av kommuner [3B.11] är lika med skulder i S.1313 som inte är tillgångar i S.1313, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Skuldtitlar som emitterats av kommuner [3B.11] är lika med skulder i S.1313 som inte är tillgångar i S.1313, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 12. | Skuldtitlar som emitterats av kommuner, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.12] är lika med skulder i S.1313 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Skuldtitlar som emitterats av kommuner, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.12] är lika med skulder i S.1313 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 13. | Skuldtitlar som emitterats av socialförsäkringar [3B.13] är lika med skulder i S.1314 som inte är tillgångar i S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Skuldtitlar som emitterats av socialförsäkringar [3B.13] är lika med skulder i S.1314 som inte är tillgångar i S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 14. | Skuldtitlar som emitterats av socialförsäkringar, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.14] är lika med skulder i S.1314 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1313, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Skuldtitlar som emitterats av socialförsäkringar, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.14] är lika med skulder i S.1314 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1313, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 15. | Statens innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.15] är lika med skulder i S.1312, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1311, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Statens innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.15] är lika med skulder i S.1312, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1311, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 16. | Delstaters innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.16] är lika med skulder i S.1311, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1312, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Delstaters innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.16] är lika med skulder i S.1311, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1312, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 17. | Kommuners innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.17] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1314 som är tillgångar i S.1313, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Kommuners innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.17] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1314 som är tillgångar i S.1313, i samma instrument som skulder [3A.1].

| 18. | Socialförsäkringars innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.18] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1313 som är tillgångar i S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1].” |
| --- | --- |

18.

Socialförsäkringars innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.18] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1313 som är tillgångar i S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1].”

---

(1)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7.

1

(2)  [x.y] avser kategorinummer y i tabell x.

2

(3)  Vilket leder till att låntagarenheten klassas om från undersektor S.11001 eller S.12x01 till undersektor S.11002/3 eller S.12x02/3 eller vice versa.

3

---

Rättelser

| 17.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/50

---

Rättelse till kommissionens beslut 2007/777/EG av den 29 november 2007 om djur- och folkhälsovillkor och förlagor till hälsointyg för import från tredjeländer av vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av beslut 2005/432/EG

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 312 av den 30 november 2007
  )

På sidan 51, i artikel 3 a, ska det

i stället för:

| ”a) | uppfyller villkoren avseende ursprung och behandling i bilaga I.1 och I.2, och”, |
| --- | --- |

”a)

uppfyller villkoren avseende ursprung och behandling i bilaga I.1 och I.2, och”,

vara:

| ”a) | uppfyller villkoren avseende ursprung och behandling i bilaga I.1 eller I.2, och”. |
| --- | --- |

”a)

uppfyller villkoren avseende ursprung och behandling i bilaga I.1 eller I.2, och”.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---