# Eiropas Savienības L 312/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 312 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 22. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 312

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 22. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1161/2008 (2008. gada 21. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (
  1
  ) | 3 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 1161/2008 (2008. gada 21. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (
  1
  )

1

3

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/878/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 2. jūlijs) par valsts atbalstu, ko Vācija vēlas īstenot DHL labā (paziņots ar numuru C 18/07 (ex N 874/06))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3178)

   (
  1
  ) | 31 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/878/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 2. jūlijs) par valsts atbalstu, ko Vācija vēlas īstenot DHL labā (paziņots ar numuru C 18/07 (ex N 874/06))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3178)

   (
  1
  )

DHL

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3178)

1

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 22.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 312/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1161/2008

(2008. gada 21. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 22. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 21. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 25,7 |
| MA | 64,6 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 54,0 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 51,9 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 102,4 |
| 0709 90 70 | MA | 64,5 |
| TR | 93,7 |
| ZZ | 79,1 |
| 0805 20 10 | MA | 60,7 |
| ZZ | 60,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,9 |
| HR | 50,0 |
| IL | 66,1 |
| TR | 61,6 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | MA | 65,5 |
| TR | 68,1 |
| ZA | 71,5 |
| ZZ | 68,4 |
| 0808 10 80 | CA | 87,1 |
| CL | 67,1 |
| CN | 55,8 |
| MK | 33,4 |
| US | 103,2 |
| ZA | 118,8 |
| ZZ | 77,6 |
| 0808 20 50 | CN | 41,1 |
| KR | 112,1 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

25,7

MA

64,6

TR

71,8

ZZ

54,0

0707 00 05

JO

167,2

MA

51,9

TR

88,1

ZZ

102,4

0709 90 70

MA

64,5

TR

93,7

ZZ

79,1

0805 20 10

MA

60,7

ZZ

60,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,9

HR

50,0

IL

66,1

TR

61,6

ZZ

58,7

0805 50 10

MA

65,5

TR

68,1

ZA

71,5

ZZ

68,4

0808 10 80

CA

87,1

CL

67,1

CN

55,8

MK

33,4

US

103,2

ZA

118,8

ZZ

77,6

0808 20 50

CN

41,1

KR

112,1

TR

106,0

ZZ

86,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

DIREKTĪVAS

| 22.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 312/3

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/98/EK

(2008. gada 19. novembris)

par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/12/EK (2006. gada 5. aprīlis) par atkritumiem (4) izveido tiesisko regulējumu darbībām ar atkritumiem Kopienā. Tajā definēti tādi pamatjēdzieni kā atkritumi, reģenerācija un apglabāšana un paredzētas būtiskās prasības atkritumu apsaimniekošanai, jo sevišķi pienākums uzņēmumiem vai organizācijām, kas apsaimnieko atkritumus, saņemt atļauju vai reģistrēties un pienākums dalībvalstīm izstrādāt atkritumu apsaimniekošanas plānus. Ar to izveidoti tādi galvenie principi kā pienākums rīkoties ar atkritumiem tā, lai tas negatīvi neietekmētu vidi un cilvēku veselību, pamudinājums ievērot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un rīkoties saskaņā ar principu, ka piesārņotājs maksā, prasība, ka atkritumu apglabāšanas izmaksas jāsedz atkritumu īpašniekam vai iepriekšējam īpašniekam, vai ražotājam, kura produkta rezultātā atkritumi ir radušies. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/12/EK (2006. gada 5. aprīlis) par atkritumiem (4) izveido tiesisko regulējumu darbībām ar atkritumiem Kopienā. Tajā definēti tādi pamatjēdzieni kā atkritumi, reģenerācija un apglabāšana un paredzētas būtiskās prasības atkritumu apsaimniekošanai, jo sevišķi pienākums uzņēmumiem vai organizācijām, kas apsaimnieko atkritumus, saņemt atļauju vai reģistrēties un pienākums dalībvalstīm izstrādāt atkritumu apsaimniekošanas plānus. Ar to izveidoti tādi galvenie principi kā pienākums rīkoties ar atkritumiem tā, lai tas negatīvi neietekmētu vidi un cilvēku veselību, pamudinājums ievērot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un rīkoties saskaņā ar principu, ka piesārņotājs maksā, prasība, ka atkritumu apglabāšanas izmaksas jāsedz atkritumu īpašniekam vai iepriekšējam īpašniekam, vai ražotājam, kura produkta rezultātā atkritumi ir radušies.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), izteikts aicinājums pilnveidot vai pārskatīt tiesību aktus par atkritumiem, precizēt atšķirību starp atkritumiem un pārpalikumiem, kas nav uzskatāmi par atkritumiem, un izstrādāt atkritumu rašanās novēršanas un apsaimniekošanas pasākumus, tostarp noteikt mērķus. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), izteikts aicinājums pilnveidot vai pārskatīt tiesību aktus par atkritumiem, precizēt atšķirību starp atkritumiem un pārpalikumiem, kas nav uzskatāmi par atkritumiem, un izstrādāt atkritumu rašanās novēršanas un apsaimniekošanas pasākumus, tostarp noteikt mērķus.

| (3) | Komisijas 2003. gada 27. maija Paziņojumā par tematisku stratēģiju atkritumu rašanās novēršanai un atkritumu pārstrādei ņemta vērā vajadzība izvērtēt esošās reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas, kā arī nepieciešamība pēc vispārēji piemērojamas reģenerācijas definīcijas un diskusijas par atkritumu definīciju. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2003. gada 27. maija Paziņojumā par tematisku stratēģiju atkritumu rašanās novēršanai un atkritumu pārstrādei ņemta vērā vajadzība izvērtēt esošās reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas, kā arī nepieciešamība pēc vispārēji piemērojamas reģenerācijas definīcijas un diskusijas par atkritumu definīciju.

| (4) | Eiropas Parlaments 2004. gada 20. aprīļa Rezolūcijā par iepriekšminēto paziņojumu (6) aicināja Komisiju apsvērt iespēju attiecināt Padomes Direktīvu 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (7) uz visu atkritumu nozari kopumā. Tas arī aicināja Komisiju skaidri nošķirt reģenerāciju un apglabāšanu un precizēt atšķirību starp atkritumiem un pārpalikumiem, kas nav uzskatāmi par atkritumiem. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlaments 2004. gada 20. aprīļa Rezolūcijā par iepriekšminēto paziņojumu (6) aicināja Komisiju apsvērt iespēju attiecināt Padomes Direktīvu 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (7) uz visu atkritumu nozari kopumā. Tas arī aicināja Komisiju skaidri nošķirt reģenerāciju un apglabāšanu un precizēt atšķirību starp atkritumiem un pārpalikumiem, kas nav uzskatāmi par atkritumiem.

| (5) | Padome 2004. gada 1. jūlija secinājumos aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu par dažu Direktīvas 75/442/EEK, kas atcelta un aizstāta ar Direktīvu 2006/12/EK, aspektu pārskatīšanu, lai precizētu atšķirību starp atkritumiem un pārpalikumiem, kas nav uzskatāmi par atkritumiem, un atšķirību starp reģenerāciju un apglabāšanu. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2004. gada 1. jūlija secinājumos aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu par dažu Direktīvas 75/442/EEK, kas atcelta un aizstāta ar Direktīvu 2006/12/EK, aspektu pārskatīšanu, lai precizētu atšķirību starp atkritumiem un pārpalikumiem, kas nav uzskatāmi par atkritumiem, un atšķirību starp reģenerāciju un apglabāšanu.

| (6) | Jebkuras atkritumu apsaimniekošanas politikas galvenajam mērķim vajadzētu būt atkritumu radīšanas un apsaimniekošanas negatīvās ietekmes uz cilvēku veselību un vidi samazināšanai līdz minimumam. Atkritumu politikai vajadzētu būt vērstai arī uz resursu izmantošanas samazināšanu, un tiem būtu jāveicina atkritumu hierarhijas piemērošana praksē. |
| --- | --- |

(6)

Jebkuras atkritumu apsaimniekošanas politikas galvenajam mērķim vajadzētu būt atkritumu radīšanas un apsaimniekošanas negatīvās ietekmes uz cilvēku veselību un vidi samazināšanai līdz minimumam. Atkritumu politikai vajadzētu būt vērstai arī uz resursu izmantošanas samazināšanu, un tiem būtu jāveicina atkritumu hierarhijas piemērošana praksē.

| (7) | Padome 1997. gada 24. februāra Rezolūcijā par Kopienas stratēģiju atkritumu apsaimniekošanai (8) apstiprināja, ka atkritumu apsaimniekošanas galvenajai prioritātei vajadzētu būt atkritumu rašanās novēršanai un ka atkārtota izmantošana un materiālu pārstrāde ir ieteicamāka par atkritumu reģenerāciju enerģijā, ja un ciktāl no ekoloģiskā viedokļa tās ir vislabākās alternatīvas. |
| --- | --- |

(7)

Padome 1997. gada 24. februāra Rezolūcijā par Kopienas stratēģiju atkritumu apsaimniekošanai (8) apstiprināja, ka atkritumu apsaimniekošanas galvenajai prioritātei vajadzētu būt atkritumu rašanās novēršanai un ka atkārtota izmantošana un materiālu pārstrāde ir ieteicamāka par atkritumu reģenerāciju enerģijā, ja un ciktāl no ekoloģiskā viedokļa tās ir vislabākās alternatīvas.

| (8) | Tādēļ ir vajadzīgs pārskatīt Direktīvu 2006/12/EK, lai precizētu galvenos pamatjēdzienus, piemēram, atkritumu, reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas, lai pastiprinātu atkritumu rašanās novēršanas pasākumus, lai ieviestu pieeju, kas ņem vērā produktu un materiālu visu aprites ciklu, bet ne tikai to atkritumu stadiju, un lai samazinātu atkritumu rašanās un apsaimniekošanas ietekmi uz vidi, tādējādi nostiprinot atkritumu nozīmi tautsaimniecībā. Turklāt, lai saglabātu dabas resursus, būtu jāveicina atkritumu pārstrāde un pārstrādāto materiālu izmantošana. Skaidrības un saprotamības dēļ Direktīva 2006/12/EK būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu direktīvu. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ ir vajadzīgs pārskatīt Direktīvu 2006/12/EK, lai precizētu galvenos pamatjēdzienus, piemēram, atkritumu, reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas, lai pastiprinātu atkritumu rašanās novēršanas pasākumus, lai ieviestu pieeju, kas ņem vērā produktu un materiālu visu aprites ciklu, bet ne tikai to atkritumu stadiju, un lai samazinātu atkritumu rašanās un apsaimniekošanas ietekmi uz vidi, tādējādi nostiprinot atkritumu nozīmi tautsaimniecībā. Turklāt, lai saglabātu dabas resursus, būtu jāveicina atkritumu pārstrāde un pārstrādāto materiālu izmantošana. Skaidrības un saprotamības dēļ Direktīva 2006/12/EK būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu direktīvu.

| (9) | Tā kā uz nozīmīgākajām atkritumu apsaimniekošanas darbībām tagad attiecas Kopienas tiesību akti vides jomā, ir būtiski, lai šī direktīva tiktu pielāgota šādai pieejai. Līguma 174. pantā paredzētais uzsvars uz mērķiem vides jomā ļautu vairāk pievērsties atkritumu rašanās un apsaimniekošanas ietekmei uz vidi visā resursu aprites ciklā. Tādēļ šīs direktīvas juridiskajam pamatam vajadzētu būt 175. pantam. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā uz nozīmīgākajām atkritumu apsaimniekošanas darbībām tagad attiecas Kopienas tiesību akti vides jomā, ir būtiski, lai šī direktīva tiktu pielāgota šādai pieejai. Līguma 174. pantā paredzētais uzsvars uz mērķiem vides jomā ļautu vairāk pievērsties atkritumu rašanās un apsaimniekošanas ietekmei uz vidi visā resursu aprites ciklā. Tādēļ šīs direktīvas juridiskajam pamatam vajadzētu būt 175. pantam.

| (10) | Būtu jāpiemēro efektīvi un konsekventi atkritumu apstrādes noteikumi – paredzot dažus atbrīvojumus – kustamam īpašumam, no kā īpašnieks atbrīvojas, ir nodomājis atbrīvoties vai ir spiests atbrīvoties. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāpiemēro efektīvi un konsekventi atkritumu apstrādes noteikumi – paredzot dažus atbrīvojumus – kustamam īpašumam, no kā īpašnieks atbrīvojas, ir nodomājis atbrīvoties vai ir spiests atbrīvoties.

| (11) | Izvērtējot tādas izraktas nepiesārņotas augsnes un citu dabiskas izcelsmes materiālu statusu no atkritumu viedokļa, ko lieto citās vietās nekā tajā, kurā tie izrakti, būtu jāņem vērā šīs direktīvas atkritumu definīcija un noteikumi par blakusproduktu vai par stadiju, kad atkritumi vairs nav atkritumi. |
| --- | --- |

(11)

Izvērtējot tādas izraktas nepiesārņotas augsnes un citu dabiskas izcelsmes materiālu statusu no atkritumu viedokļa, ko lieto citās vietās nekā tajā, kurā tie izrakti, būtu jāņem vērā šīs direktīvas atkritumu definīcija un noteikumi par blakusproduktu vai par stadiju, kad atkritumi vairs nav atkritumi.

| (12) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (9), paredzētas, inter alia, atbilstīgas kontroles attiecībā uz visu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu, tostarp atkritumu, vākšanu, transportu, pārstrādi, izmantošanu un apglabāšanu, tādējādi novēršot iespējamu apdraudējumu dzīvnieku un sabiedrības veselībai. Tādēļ ir vajadzīgs noskaidrot saistību ar minēto regulu, lai novērstu noteikumu dublēšanu, neietverot šīs direktīvas darbības jomā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus gadījumos, kad tie paredzēti izmantošanas veidiem, kas nav uzskatāmi par darbībām ar atkritumiem. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (9), paredzētas, inter alia, atbilstīgas kontroles attiecībā uz visu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu, tostarp atkritumu, vākšanu, transportu, pārstrādi, izmantošanu un apglabāšanu, tādējādi novēršot iespējamu apdraudējumu dzīvnieku un sabiedrības veselībai. Tādēļ ir vajadzīgs noskaidrot saistību ar minēto regulu, lai novērstu noteikumu dublēšanu, neietverot šīs direktīvas darbības jomā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus gadījumos, kad tie paredzēti izmantošanas veidiem, kas nav uzskatāmi par darbībām ar atkritumiem.

| (13) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ir lietderīgi precizēt darbības jomu tiesību aktiem par atkritumiem un šādu tiesību aktu noteikumus par bīstamiem atkritumiem saistībā ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kā tie noteikti Regulā (EK) Nr. 1774/2002. Ja dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti rada potenciālu apdraudējumu veselībai, atbilstīgais juridiskais instruments šo risku novēršanai ir Regula (EK) Nr. 1774/2002, un tādēļ būtu jāizvairās no nevajadzīgas tās pārklāšanās ar tiesību aktiem atkritumu jomā. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ir lietderīgi precizēt darbības jomu tiesību aktiem par atkritumiem un šādu tiesību aktu noteikumus par bīstamiem atkritumiem saistībā ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kā tie noteikti Regulā (EK) Nr. 1774/2002. Ja dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti rada potenciālu apdraudējumu veselībai, atbilstīgais juridiskais instruments šo risku novēršanai ir Regula (EK) Nr. 1774/2002, un tādēļ būtu jāizvairās no nevajadzīgas tās pārklāšanās ar tiesību aktiem atkritumu jomā.

| (14) | Atkritumu pieskaitīšana bīstamiem atkritumiem būtu jāpamato, inter alia, ar Kopienas tiesību aktiem par ķīmiskām vielām, īpaši tad, ja bīstamo preparātu klasificē pēc tajos esošas robežvērtību koncentrācijas. Bīstamie atkritumi būtu jāreglamentē, pamatojoties uz detalizētiem aprakstiem, lai pēc iespējas novērstu vai samazinātu tādu iespējamo negatīvo ietekmi uz vidi un cilvēku veselību, kuru rada neatbilstoša apsaimniekošana. Turklāt ir vajadzīgs saglabāt sistēmu, saskaņā ar kuru atkritumus un bīstamus atkritumus klasificē pēc jaunākā saraksta, kas noteikts ar Komisijas Lēmumu 2000/532/EK (10), lai Kopienā veicinātu saskaņotu atkritumu veidu klasifikāciju un bīstamu atkritumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(14)

Atkritumu pieskaitīšana bīstamiem atkritumiem būtu jāpamato, inter alia, ar Kopienas tiesību aktiem par ķīmiskām vielām, īpaši tad, ja bīstamo preparātu klasificē pēc tajos esošas robežvērtību koncentrācijas. Bīstamie atkritumi būtu jāreglamentē, pamatojoties uz detalizētiem aprakstiem, lai pēc iespējas novērstu vai samazinātu tādu iespējamo negatīvo ietekmi uz vidi un cilvēku veselību, kuru rada neatbilstoša apsaimniekošana. Turklāt ir vajadzīgs saglabāt sistēmu, saskaņā ar kuru atkritumus un bīstamus atkritumus klasificē pēc jaunākā saraksta, kas noteikts ar Komisijas Lēmumu 2000/532/EK (10), lai Kopienā veicinātu saskaņotu atkritumu veidu klasifikāciju un bīstamu atkritumu noteikšanu.

| (15) | Vajadzīgs nošķirt iepriekšēju atkritumu glabāšanu līdz to savākšanai no atkritumu savākšanas un no atkritumu glabāšanas pirms apstrādes. Uzņēmumi vai organizācijas, kas rada atkritumus savā darba procesā, nebūtu jāuzskata par tādiem, kas nodarbojas ar atkritumu apsaimniekošanu un kuriem nepieciešamas atļaujas atkritumu uzglabāšanai pirms to savākšanas. |
| --- | --- |

(15)

Vajadzīgs nošķirt iepriekšēju atkritumu glabāšanu līdz to savākšanai no atkritumu savākšanas un no atkritumu glabāšanas pirms apstrādes. Uzņēmumi vai organizācijas, kas rada atkritumus savā darba procesā, nebūtu jāuzskata par tādiem, kas nodarbojas ar atkritumu apsaimniekošanu un kuriem nepieciešamas atļaujas atkritumu uzglabāšanai pirms to savākšanas.

| (16) | Ar iepriekšēju atkritumu glabāšanu savākšanas definīcijā saprot glabāšanu pirms savākšanas objektā, kur atkritumus izkrauj, lai sagatavotu tos turpmākai pārvadāšanai ar nolūku reģenerēt vai apglabāt citur. Būtu jānošķir iepriekšēja atkritumu glabāšana pirms savākšanas un atkritumu glabāšana pirms apstrādes, ņemot vērā šīs direktīvas mērķi, atbilstīgi atkritumu veidam, izmēram un glabāšanas laikposmam, un savākšanas mērķim. Tas būtu jānošķir dalībvalstīm. Uz atkritumu glabāšanu pirms reģenerācijas trīs gadu laikposmā vai ilgāk un uz atkritumu glabāšanu pirms apglabāšanas viena gada vai ilgākā laikposmā attiecas Padomes Direktīva 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīlis) par atkritumu poligoniem (11). |
| --- | --- |

(16)

Ar iepriekšēju atkritumu glabāšanu savākšanas definīcijā saprot glabāšanu pirms savākšanas objektā, kur atkritumus izkrauj, lai sagatavotu tos turpmākai pārvadāšanai ar nolūku reģenerēt vai apglabāt citur. Būtu jānošķir iepriekšēja atkritumu glabāšana pirms savākšanas un atkritumu glabāšana pirms apstrādes, ņemot vērā šīs direktīvas mērķi, atbilstīgi atkritumu veidam, izmēram un glabāšanas laikposmam, un savākšanas mērķim. Tas būtu jānošķir dalībvalstīm. Uz atkritumu glabāšanu pirms reģenerācijas trīs gadu laikposmā vai ilgāk un uz atkritumu glabāšanu pirms apglabāšanas viena gada vai ilgākā laikposmā attiecas Padomes Direktīva 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīlis) par atkritumu poligoniem (11).

| (17) | Atkritumu savākšanas sistēmas, kuru pamatā nav profesionāla darbība, nebūtu jāreģistrē, jo tās nav tik bīstamas un veicina atkritumu atsevišķu vākšanu. Šādu sistēmu piemērs ir medicīnas atkritumu vākšana, ko veic aptiekas, atkritumu atpakaļ ņemšana patēriņa preču veikalos un kopīgas atkritumu savākšanas sistēmas skolās. |
| --- | --- |

(17)

Atkritumu savākšanas sistēmas, kuru pamatā nav profesionāla darbība, nebūtu jāreģistrē, jo tās nav tik bīstamas un veicina atkritumu atsevišķu vākšanu. Šādu sistēmu piemērs ir medicīnas atkritumu vākšana, ko veic aptiekas, atkritumu atpakaļ ņemšana patēriņa preču veikalos un kopīgas atkritumu savākšanas sistēmas skolās.

| (18) | Šajā direktīvā būtu jāiekļauj atkritumu rašanās novēršanas, atkārtotas izmantošanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, apstrādes un pārstrādes definīcijas, lai precizētu šo jēdzienu jomu. |
| --- | --- |

(18)

Šajā direktīvā būtu jāiekļauj atkritumu rašanās novēršanas, atkārtotas izmantošanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, apstrādes un pārstrādes definīcijas, lai precizētu šo jēdzienu jomu.

| (19) | Vajadzīgs grozīt atkritumu reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas, lai šos divus jēdzienus varētu skaidri atšķirt pēc tā, kā tie faktiski ietekmē vidi, tautsaimniecībā aizstājot dabas resursus un liekot apzināties, kādi ieguvumi videi un cilvēku veselībai ir iespējami, ja atkritumus izmanto kā resursus. Turklāt var sagatavot pamatnostādnes, lai precizētu gadījumus, kad šo atšķirību praksē grūti noteikt vai kad, klasificējot darbību kā reģenerāciju, tas neatbilst darbības patiesajai ietekmei uz vidi. |
| --- | --- |

(19)

Vajadzīgs grozīt atkritumu reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas, lai šos divus jēdzienus varētu skaidri atšķirt pēc tā, kā tie faktiski ietekmē vidi, tautsaimniecībā aizstājot dabas resursus un liekot apzināties, kādi ieguvumi videi un cilvēku veselībai ir iespējami, ja atkritumus izmanto kā resursus. Turklāt var sagatavot pamatnostādnes, lai precizētu gadījumus, kad šo atšķirību praksē grūti noteikt vai kad, klasificējot darbību kā reģenerāciju, tas neatbilst darbības patiesajai ietekmei uz vidi.

| (20) | Šajā direktīvā būtu arī jāprecizē, kad sadzīves cieto atkritumu sadedzināšana ir energoefektīva un kad to var uzskatīt par reģenerācijas darbību. |
| --- | --- |

(20)

Šajā direktīvā būtu arī jāprecizē, kad sadzīves cieto atkritumu sadedzināšana ir energoefektīva un kad to var uzskatīt par reģenerācijas darbību.

| (21) | Atkritumu apglabāšanu, kas ietver izgāšanu jūrā vai okeānā, arī apglabāšanu jūras gultnē, reglamentē arī ar starptautiskām konvencijām, jo īpaši, Konvenciju par to, lai novērstu jūras piesārņošanu, izgāžot atkritumus un citus materiālus, kas pieņemta Londonā 1972. gada 13. novembrī, un tās 1996. gada protokolu, kurā grozījumi izdarīti 2006. gadā. |
| --- | --- |

(21)

Atkritumu apglabāšanu, kas ietver izgāšanu jūrā vai okeānā, arī apglabāšanu jūras gultnē, reglamentē arī ar starptautiskām konvencijām, jo īpaši, Konvenciju par to, lai novērstu jūras piesārņošanu, izgāžot atkritumus un citus materiālus, kas pieņemta Londonā 1972. gada 13. novembrī, un tās 1996. gada protokolu, kurā grozījumi izdarīti 2006. gadā.

| (22) | Nevajadzētu jaukt atkritumu definīcijas dažādos aspektus, un vajadzības gadījumā attiecīgas procedūras būtu jāpiemēro blakusproduktiem, kas nav atkritumi, vai atkritumiem, kas vairs nav atkritumi. Lai precizētu atkritumu definīcijas konkrētus aspektus, šajā direktīvā būtu jāprecizē:






  — | kādos gadījumos ražošanas procesā radušās vielas vai priekšmeti, kuru ražošana nav šā procesa sākotnējais mērķis, ir blakusprodukti un nav atkritumi. Tikai pamatojoties uz koordinētu pieeju, kas regulāri jāatjaunina, un kad tas ir saskaņā ar vides un cilvēku veselības aizsardzību, var izlemt, kad viela nav atkritumi. Ja blakusproduktu izmantošana ir atļauta saskaņā ar vides atļauju vai vispārējiem vides noteikumiem, dalībvalstis to var izmantot kā instrumentu, lai nolemtu, ka nepastāv nekāda vispārēja kaitīga ietekme uz vidi vai cilvēku veselību; priekšmets vai viela būtu jāuzskata par blakusproduktu vienīgi tad, ja tie atbilst noteiktiem kritērijiem. Tā kā blakusprodukti ietilpst produktu kategorijā, blakusproduktu eksportam būtu jāatbilst attiecīgo Kopienas tiesību aktu prasībām; un |
| --- | --- | --- |

(22)

Nevajadzētu jaukt atkritumu definīcijas dažādos aspektus, un vajadzības gadījumā attiecīgas procedūras būtu jāpiemēro blakusproduktiem, kas nav atkritumi, vai atkritumiem, kas vairs nav atkritumi. Lai precizētu atkritumu definīcijas konkrētus aspektus, šajā direktīvā būtu jāprecizē:

—

kādos gadījumos ražošanas procesā radušās vielas vai priekšmeti, kuru ražošana nav šā procesa sākotnējais mērķis, ir blakusprodukti un nav atkritumi. Tikai pamatojoties uz koordinētu pieeju, kas regulāri jāatjaunina, un kad tas ir saskaņā ar vides un cilvēku veselības aizsardzību, var izlemt, kad viela nav atkritumi. Ja blakusproduktu izmantošana ir atļauta saskaņā ar vides atļauju vai vispārējiem vides noteikumiem, dalībvalstis to var izmantot kā instrumentu, lai nolemtu, ka nepastāv nekāda vispārēja kaitīga ietekme uz vidi vai cilvēku veselību; priekšmets vai viela būtu jāuzskata par blakusproduktu vienīgi tad, ja tie atbilst noteiktiem kritērijiem. Tā kā blakusprodukti ietilpst produktu kategorijā, blakusproduktu eksportam būtu jāatbilst attiecīgo Kopienas tiesību aktu prasībām; un

| — | kad konkrēti atkritumi vairs nav atkritumi, nosakot kritērijus, kas paredz augstu vides aizsardzības pakāpi un labumu videi un tautsaimniecībai; iespējamas atkritumu kategorijas, kurām būtu jāizstrādā specifikācijas un kritēriji stadijai, kad “atkritumi vairs nav atkritumi”, cita starpā ir – būvdarbos un ēku nojaukšanā radušies atkritumi, daži pelnu un izdedžu veidi, metāllūžņi, granulāti, riepas, tekstilmateriāli, komposts, makulatūra un stikls. Lai panāktu stadiju, kad “atkritumi vairs nav atkritumi”, reģenerācijas darbība var būt tikpat vienkārša kā atkritumu pārbaude, lai pārliecinātos, vai tie atbilst atkritumu beigu stadijas kritērijiem. |
| --- | --- |

—

kad konkrēti atkritumi vairs nav atkritumi, nosakot kritērijus, kas paredz augstu vides aizsardzības pakāpi un labumu videi un tautsaimniecībai; iespējamas atkritumu kategorijas, kurām būtu jāizstrādā specifikācijas un kritēriji stadijai, kad “atkritumi vairs nav atkritumi”, cita starpā ir – būvdarbos un ēku nojaukšanā radušies atkritumi, daži pelnu un izdedžu veidi, metāllūžņi, granulāti, riepas, tekstilmateriāli, komposts, makulatūra un stikls. Lai panāktu stadiju, kad “atkritumi vairs nav atkritumi”, reģenerācijas darbība var būt tikpat vienkārša kā atkritumu pārbaude, lai pārliecinātos, vai tie atbilst atkritumu beigu stadijas kritērijiem.

| (23) | Lai pārbaudītu vai aprēķinātu, vai ir izpildīti pārstrādes un reģenerācijas mērķi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (12), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem transportlīdzekļiem (13), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/66/EK (2006. gada 6. septembris ) par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem (15), kā arī citos attiecīgos Kopienas tiesību aktos, par to atkritumu daudzumiem, kuri vairs nav atkritumi, būtu jāatskaitās kā par pārstrādātiem un reģenerētiem atkritumiem, ja ir izpildītas minēto tiesību aktu prasības attiecībā uz pārstrādi vai reģenerāciju. |
| --- | --- |

(23)

Lai pārbaudītu vai aprēķinātu, vai ir izpildīti pārstrādes un reģenerācijas mērķi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (12), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem transportlīdzekļiem (13), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/66/EK (2006. gada 6. septembris ) par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem (15), kā arī citos attiecīgos Kopienas tiesību aktos, par to atkritumu daudzumiem, kuri vairs nav atkritumi, būtu jāatskaitās kā par pārstrādātiem un reģenerētiem atkritumiem, ja ir izpildītas minēto tiesību aktu prasības attiecībā uz pārstrādi vai reģenerāciju.

| (24) | Balstoties uz atkritumu definīciju, lai veicinātu skaidrību un konsekvenci, Komisija var pieņemt pamatnostādnes, lai konkrētos gadījumos precizētu, kad vielas vai priekšmeti kļūst par atkritumiem. Šādas pamatnostādnes var izstrādāt attiecībā uz, inter alia, elektriskām un elektroniskām iekārtām un transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(24)

Balstoties uz atkritumu definīciju, lai veicinātu skaidrību un konsekvenci, Komisija var pieņemt pamatnostādnes, lai konkrētos gadījumos precizētu, kad vielas vai priekšmeti kļūst par atkritumiem. Šādas pamatnostādnes var izstrādāt attiecībā uz, inter alia, elektriskām un elektroniskām iekārtām un transportlīdzekļiem.

| (25) | Ir lietderīgi izmaksas sadalīt tā, lai tās atspoguļotu atkritumu rašanās un apsaimniekošanas faktiskās izmaksas vides jomā. |
| --- | --- |

(25)

Ir lietderīgi izmaksas sadalīt tā, lai tās atspoguļotu atkritumu rašanās un apsaimniekošanas faktiskās izmaksas vides jomā.

| (26) | Princips, ka piesārņotājs maksā, ir pamatprincips gan Eiropas, gan starptautiskā mērogā. Atkritumu radītājam un īpašniekam atkritumus būtu jāapsaimnieko tā, lai garantētu augstu vides un cilvēku veselības aizsardzības pakāpi. |
| --- | --- |

(26)

Princips, ka piesārņotājs maksā, ir pamatprincips gan Eiropas, gan starptautiskā mērogā. Atkritumu radītājam un īpašniekam atkritumus būtu jāapsaimnieko tā, lai garantētu augstu vides un cilvēku veselības aizsardzības pakāpi.

| (27) | Šajā direktīvā ieviestā ražotāja paplašinātā atbildība ir viens no līdzekļiem, kā atbalstīt preču projektēšanu un ražošanu, pilnībā ņemot vērā un veicinot efektīvu resursu izmantošanu visā to aprites ciklā, tostarp remontu, atkārtotu izmantošanu, demontāžu un pārstrādi, netraucējot preču brīvu apriti iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(27)

Šajā direktīvā ieviestā ražotāja paplašinātā atbildība ir viens no līdzekļiem, kā atbalstīt preču projektēšanu un ražošanu, pilnībā ņemot vērā un veicinot efektīvu resursu izmantošanu visā to aprites ciklā, tostarp remontu, atkārtotu izmantošanu, demontāžu un pārstrādi, netraucējot preču brīvu apriti iekšējā tirgū.

| (28) | Šai direktīvai būtu jāveicina ES virzību uz “sabiedrību, kura resursus izmanto atkārtoti”, kura cenšas izvairīties no atkritumu rašanās un izmanto atkritumus kā resursus. Īpaši Sestā Kopienas vides rīcības programma aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu atkritumu nošķiršanu izcelsmes vietā, prioritāru atkritumu plūsmu savākšanu un pārstrādi. Lai sasniegtu šo mērķi un lai veicinātu vai uzlabotu reģenerācijas potenciālu, pirms ar atkritumiem veic reģenerācijas darbības, kas kopumā ir videi labākais rezultāts, atkritumi būtu jāvāc atsevišķi, ja tas tehnisku, vides vai ekonomisku apsvērumu dēļ ir praktiski realizējams. Dalībvalstīm vajadzības gadījumā būtu jāveicina bīstamo sastāvdaļu atdalīšana no visām atkritumu plūsmām, lai panāktu videi nekaitīgu atkritumu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

(28)

Šai direktīvai būtu jāveicina ES virzību uz “sabiedrību, kura resursus izmanto atkārtoti”, kura cenšas izvairīties no atkritumu rašanās un izmanto atkritumus kā resursus. Īpaši Sestā Kopienas vides rīcības programma aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu atkritumu nošķiršanu izcelsmes vietā, prioritāru atkritumu plūsmu savākšanu un pārstrādi. Lai sasniegtu šo mērķi un lai veicinātu vai uzlabotu reģenerācijas potenciālu, pirms ar atkritumiem veic reģenerācijas darbības, kas kopumā ir videi labākais rezultāts, atkritumi būtu jāvāc atsevišķi, ja tas tehnisku, vides vai ekonomisku apsvērumu dēļ ir praktiski realizējams. Dalībvalstīm vajadzības gadījumā būtu jāveicina bīstamo sastāvdaļu atdalīšana no visām atkritumu plūsmām, lai panāktu videi nekaitīgu atkritumu apsaimniekošanu.

| (29) | Dalībvalstīm atbilstīgi atkritumu hierarhijai un mērķim par pārstrādājošas sabiedrības izveidi būtu jāatbalsta otrreizējo izejvielu – piemēram, makulatūras – izmantošana, un tās kad vien iespējams nedrīkstētu atbalstīt šādu otrreizējo izejvielu apglabāšanu vai sadedzināšanu. |
| --- | --- |

(29)

Dalībvalstīm atbilstīgi atkritumu hierarhijai un mērķim par pārstrādājošas sabiedrības izveidi būtu jāatbalsta otrreizējo izejvielu – piemēram, makulatūras – izmantošana, un tās kad vien iespējams nedrīkstētu atbalstīt šādu otrreizējo izejvielu apglabāšanu vai sadedzināšanu.

| (30) | Lai īstenotu piesardzības principu un preventīvās darbības principu, kas nostiprināti Līguma 174. panta 2. punktā, vajadzīgs izvirzīt vispārējus vides aizsardzības mērķus atkritumu apsaimniekošanai Kopienā. Saskaņā ar šiem principiem Kopienai un dalībvalstīm būtu jāizveido sistēma, lai novērstu, samazinātu un, cik iespējams, likvidētu piesārņojuma vai traucējumu avotus, pieņemot pasākumus, ar kuriem tiek novērsti minētie apdraudējumi. |
| --- | --- |

(30)

Lai īstenotu piesardzības principu un preventīvās darbības principu, kas nostiprināti Līguma 174. panta 2. punktā, vajadzīgs izvirzīt vispārējus vides aizsardzības mērķus atkritumu apsaimniekošanai Kopienā. Saskaņā ar šiem principiem Kopienai un dalībvalstīm būtu jāizveido sistēma, lai novērstu, samazinātu un, cik iespējams, likvidētu piesārņojuma vai traucējumu avotus, pieņemot pasākumus, ar kuriem tiek novērsti minētie apdraudējumi.

| (31) | Atkritumu apsaimniekošanas hierarhija kopumā nosaka prioritāšu secību tam, kas ir videi labākā visaptverošā iespēja politikā un tiesību aktos par atkritumiem, kamēr vienlaicīgi var būt nepieciešama šādas hierarhijas nepiemērošana konkrētām atkritumu plūsmām, ja tas attaisnojams ar cita starpā tehnisko realizējamību, ekonomisko pamatotību un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(31)

Atkritumu apsaimniekošanas hierarhija kopumā nosaka prioritāšu secību tam, kas ir videi labākā visaptverošā iespēja politikā un tiesību aktos par atkritumiem, kamēr vienlaicīgi var būt nepieciešama šādas hierarhijas nepiemērošana konkrētām atkritumu plūsmām, ja tas attaisnojams ar cita starpā tehnisko realizējamību, ekonomisko pamatotību un vides aizsardzību.

| (32) | Jāparedz sadarbības tīkls attiecībā uz atkritumu apglabāšanas iekārtām un jauktu sadzīves atkritumu reģenerācijas iekārtām, kas savākti no privātām mājsaimniecībām, lai sniegtu iespēju Kopienai kļūt saimnieciski patstāvīgai atkritumu apglabāšanas ziņā un tādu jauktu sadzīves atkritumu reģenerācijas ziņā, kuri savākti no privātām mājsaimniecībām, un nodrošinātu dalībvalstu individuālu virzību uz minēto mērķi, ņemot vērā ģeogrāfiskos apstākļus un speciālu iekārtu vajadzību atsevišķiem atkritumu veidiem. |
| --- | --- |

(32)

Jāparedz sadarbības tīkls attiecībā uz atkritumu apglabāšanas iekārtām un jauktu sadzīves atkritumu reģenerācijas iekārtām, kas savākti no privātām mājsaimniecībām, lai sniegtu iespēju Kopienai kļūt saimnieciski patstāvīgai atkritumu apglabāšanas ziņā un tādu jauktu sadzīves atkritumu reģenerācijas ziņā, kuri savākti no privātām mājsaimniecībām, un nodrošinātu dalībvalstu individuālu virzību uz minēto mērķi, ņemot vērā ģeogrāfiskos apstākļus un speciālu iekārtu vajadzību atsevišķiem atkritumu veidiem.

| (33) | Lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem (16), jaukti sadzīves atkritumi, kas minēti šīs regulas 3. panta 5. punktā paliek jaukti sadzīves atkritumi, pat ja tie pakļauti atkritumu apstrādei, kas nav būtiski mainījusi to īpašības. |
| --- | --- |

(33)

Lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem (16), jaukti sadzīves atkritumi, kas minēti šīs regulas 3. panta 5. punktā paliek jaukti sadzīves atkritumi, pat ja tie pakļauti atkritumu apstrādei, kas nav būtiski mainījusi to īpašības.

| (34) | Ir būtiski, ka bīstamos atkritumus marķē saskaņā ar starptautiskiem un Kopienas standartiem. Ja šādus atkritumus savāc atsevišķi no mājsaimniecībām, mājsaimniecībām tādēļ tomēr nevajadzētu būt pienākumam aizpildīt vajadzīgo dokumentāciju. |
| --- | --- |

(34)

Ir būtiski, ka bīstamos atkritumus marķē saskaņā ar starptautiskiem un Kopienas standartiem. Ja šādus atkritumus savāc atsevišķi no mājsaimniecībām, mājsaimniecībām tādēļ tomēr nevajadzētu būt pienākumam aizpildīt vajadzīgo dokumentāciju.

| (35) | Saskaņā ar atkritumu hierarhiju un lai samazinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju, kas rodas no atkritumu apglabāšanas poligonos, ir svarīgi veicināt bioloģisko atkritumu atsevišķu vākšanu un pareizu apstrādi, lai ražotu videi drošu kompostu un citus no bioloģiskiem atkritumiem sastāvošus materiālus. Komisija pēc bioloģisko atkritumu apsaimniekošanas izvērtēšanas attiecīgā gadījumā ierosinās tiesību aktu priekšlikumus. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar atkritumu hierarhiju un lai samazinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju, kas rodas no atkritumu apglabāšanas poligonos, ir svarīgi veicināt bioloģisko atkritumu atsevišķu vākšanu un pareizu apstrādi, lai ražotu videi drošu kompostu un citus no bioloģiskiem atkritumiem sastāvošus materiālus. Komisija pēc bioloģisko atkritumu apsaimniekošanas izvērtēšanas attiecīgā gadījumā ierosinās tiesību aktu priekšlikumus.

| (36) | Atkritumu apstrādes darbību minimālos tehniskos standartus, uz kuriem neattiecas Direktīva 96/61/EK, var pieņemt gadījumos, ja ir pierādījumi, ka tas būtu ieguvums cilvēku veselības aizsardzībai un videi, un ja saskaņota pieeja šīs direktīvas īstenošanā nodrošinātu cilvēku veselības un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(36)

Atkritumu apstrādes darbību minimālos tehniskos standartus, uz kuriem neattiecas Direktīva 96/61/EK, var pieņemt gadījumos, ja ir pierādījumi, ka tas būtu ieguvums cilvēku veselības aizsardzībai un videi, un ja saskaņota pieeja šīs direktīvas īstenošanā nodrošinātu cilvēku veselības un vides aizsardzību.

| (37) | Vajadzīgs precizēt atkritumu apsaimniekošanas plānošanas pienākuma jomu un saturu, un atkritumu apsaimniekošanas plānu izstrādes vai pārskatīšanas procesā ir vajadzīgs ietvert vajadzību ņemt vērā to, kā atkritumu radīšana un apsaimniekošana ietekmē vidi. Tāpat attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā Direktīvas 94/62/EK 14. pantā paredzētās atkritumu apsaimniekošanas plānošanas prasības un Direktīvas 1999/31/EK 5. pantā minētā stratēģija poligonos apglabājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu apjoma samazināšanai. |
| --- | --- |

(37)

Vajadzīgs precizēt atkritumu apsaimniekošanas plānošanas pienākuma jomu un saturu, un atkritumu apsaimniekošanas plānu izstrādes vai pārskatīšanas procesā ir vajadzīgs ietvert vajadzību ņemt vērā to, kā atkritumu radīšana un apsaimniekošana ietekmē vidi. Tāpat attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā Direktīvas 94/62/EK 14. pantā paredzētās atkritumu apsaimniekošanas plānošanas prasības un Direktīvas 1999/31/EK 5. pantā minētā stratēģija poligonos apglabājamo bioloģiski noārdāmo atkritumu apjoma samazināšanai.

| (38) | Vides atļaujas vai vispārējus vides noteikumus dalībvalstis var piemērot atsevišķiem atkritumu radītājiem, netraucējot sekmīgai iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(38)

Vides atļaujas vai vispārējus vides noteikumus dalībvalstis var piemērot atsevišķiem atkritumu radītājiem, netraucējot sekmīgai iekšējā tirgus darbībai.

| (39) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1013/2006 dalībvalstis var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu tādu atkritumu sūtīšanu, kas neatbilst to atkritumu apsaimniekošanas plāniem. Atkāpjoties no minētās regulas, dalībvalstīm būtu jāatļauj ierobežot ienākošos atkritumu sūtījumus uz atkritumu sadedzināšanas iekārtām nolūkam, ko pieskaita reģenerācijai, ja ir noskaidrots, ka citādi attiecīgās valsts atkritumi būtu jāapglabā vai jāapstrādā veidā, kas neatbilst attiecīgās valsts atkritumu apsaimniekošanas plāniem. Ir atzīts, ka dažas dalībvalstis varbūt nebūs spējīgas savā teritorijā pilnā apjomā nodrošināt galīgās reģenerācijas iekārtu tīklu. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1013/2006 dalībvalstis var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu tādu atkritumu sūtīšanu, kas neatbilst to atkritumu apsaimniekošanas plāniem. Atkāpjoties no minētās regulas, dalībvalstīm būtu jāatļauj ierobežot ienākošos atkritumu sūtījumus uz atkritumu sadedzināšanas iekārtām nolūkam, ko pieskaita reģenerācijai, ja ir noskaidrots, ka citādi attiecīgās valsts atkritumi būtu jāapglabā vai jāapstrādā veidā, kas neatbilst attiecīgās valsts atkritumu apsaimniekošanas plāniem. Ir atzīts, ka dažas dalībvalstis varbūt nebūs spējīgas savā teritorijā pilnā apjomā nodrošināt galīgās reģenerācijas iekārtu tīklu.

| (40) | Lai uzlabotu veidu, kā dalībvalstis uzsāk atkritumu rašanās novēršanas pasākumus un lai sekmētu paraugprakses izplatīšanu šajā jomā, ir jāpastiprina noteikumi, kas saistīti ar atkritumu rašanās novēršanu, un jāievieš prasība dalībvalstīm izstrādāt programmas atkritumu rašanās novēršanai, pievēršoties nozīmīgākajai ietekmei uz vidi un ņemot vērā visu produktu un materiālu aprites ciklu. Šādu pasākumu mērķim vajadzētu būt saiknes saraušanai starp ekonomisko izaugsmi un ietekmi uz vidi, kas saistīta ar atkritumu rašanos. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (2003. gada 26. maijs), ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē (17), gan ieinteresētajām personām, gan sabiedrībai kopumā būtu jāsniedz iespēja piedalīties programmu izveidē un jānodrošina pieeja šīm programmām, kad tās izstrādātas. Atkritumu rašanās novēršanas un atdalīšanas mērķi būtu jānosaka, vajadzības gadījumā iekļaujot atkritumu radīto negatīvo seku un radīto atkritumu daudzuma samazināšanu. |
| --- | --- |

(40)

Lai uzlabotu veidu, kā dalībvalstis uzsāk atkritumu rašanās novēršanas pasākumus un lai sekmētu paraugprakses izplatīšanu šajā jomā, ir jāpastiprina noteikumi, kas saistīti ar atkritumu rašanās novēršanu, un jāievieš prasība dalībvalstīm izstrādāt programmas atkritumu rašanās novēršanai, pievēršoties nozīmīgākajai ietekmei uz vidi un ņemot vērā visu produktu un materiālu aprites ciklu. Šādu pasākumu mērķim vajadzētu būt saiknes saraušanai starp ekonomisko izaugsmi un ietekmi uz vidi, kas saistīta ar atkritumu rašanos. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (2003. gada 26. maijs), ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē (17), gan ieinteresētajām personām, gan sabiedrībai kopumā būtu jāsniedz iespēja piedalīties programmu izveidē un jānodrošina pieeja šīm programmām, kad tās izstrādātas. Atkritumu rašanās novēršanas un atdalīšanas mērķi būtu jānosaka, vajadzības gadījumā iekļaujot atkritumu radīto negatīvo seku un radīto atkritumu daudzuma samazināšanu.

| (41) | Lai Eiropā veidotu pārstrādājošu sabiedrību ar augstu resursu efektivitātes līmeni, būtu jānosaka mērķi, lai sagatavotu atkritumus atkārtotai izmantošanai un pārstrādei. Dalībvalstīs ir dažādas pieejas sadzīves atkritumu un līdzīga veida un sastāva atkritumu savākšanai. Tādēļ ir lietderīgi attiecībā uz šādiem mērķiem ņemt vērā dažādās savākšanas sistēmas dažādās dalībvalstīs. To atkritumu plūsmas no citiem avotiem, kuri ir līdzīgi sadzīves atkritumiem, ietver arī atkritumus, kas minēti 20. kategorijā sarakstā, kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 2000/532/EK. |
| --- | --- |

(41)

Lai Eiropā veidotu pārstrādājošu sabiedrību ar augstu resursu efektivitātes līmeni, būtu jānosaka mērķi, lai sagatavotu atkritumus atkārtotai izmantošanai un pārstrādei. Dalībvalstīs ir dažādas pieejas sadzīves atkritumu un līdzīga veida un sastāva atkritumu savākšanai. Tādēļ ir lietderīgi attiecībā uz šādiem mērķiem ņemt vērā dažādās savākšanas sistēmas dažādās dalībvalstīs. To atkritumu plūsmas no citiem avotiem, kuri ir līdzīgi sadzīves atkritumiem, ietver arī atkritumus, kas minēti 20. kategorijā sarakstā, kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 2000/532/EK.

| (42) | Ekonomiskiem instrumentiem var būt būtiska nozīme atkritumu rašanās novēršanas un apsaimniekošanas mērķu sasniegšanā. Atkritumi bieži vien ir vērtīgi resursi, un turpmāka ekonomisku instrumentu piemērošana var palielināt devumu vides jomā. Tādēļ būtu jārosina šādu instrumentu izmantošana atbilstīgā mērogā, vienlaikus uzsverot, ka lēmumus par to izmantošanu dalībvalstis var pieņemt atsevišķi. |
| --- | --- |

(42)

Ekonomiskiem instrumentiem var būt būtiska nozīme atkritumu rašanās novēršanas un apsaimniekošanas mērķu sasniegšanā. Atkritumi bieži vien ir vērtīgi resursi, un turpmāka ekonomisku instrumentu piemērošana var palielināt devumu vides jomā. Tādēļ būtu jārosina šādu instrumentu izmantošana atbilstīgā mērogā, vienlaikus uzsverot, ka lēmumus par to izmantošanu dalībvalstis var pieņemt atsevišķi.

| (43) | Daži noteikumi par darbībām ar atkritumiem, kas paredzēti Padomes Direktīvā 91/689/EEK (1991. gada 12. decembris) par bīstamajiem atkritumiem (18), būtu jāgroza, lai svītrotu novecojušus noteikumus un uzlabotu teksta skaidrību. Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas labad tie būtu jāiekļauj šajā direktīvā. Lai precizētu Direktīvā 91/689/EEK paredzētā sajaukšanas aizlieguma darbību un aizsargātu vidi un cilvēku veselību, atbrīvojumi attiecībā uz sajaukšanas aizliegumu būtu papildus jāsaskaņo ar vislabākajām pieejamām metodēm atbilstīgi Direktīvai 96/61/EK. Tādēļ būtu jāatceļ Direktīva 91/689/EEK. |
| --- | --- |

(43)

Daži noteikumi par darbībām ar atkritumiem, kas paredzēti Padomes Direktīvā 91/689/EEK (1991. gada 12. decembris) par bīstamajiem atkritumiem (18), būtu jāgroza, lai svītrotu novecojušus noteikumus un uzlabotu teksta skaidrību. Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas labad tie būtu jāiekļauj šajā direktīvā. Lai precizētu Direktīvā 91/689/EEK paredzētā sajaukšanas aizlieguma darbību un aizsargātu vidi un cilvēku veselību, atbrīvojumi attiecībā uz sajaukšanas aizliegumu būtu papildus jāsaskaņo ar vislabākajām pieejamām metodēm atbilstīgi Direktīvai 96/61/EK. Tādēļ būtu jāatceļ Direktīva 91/689/EEK.

| (44) | Lai vienkāršotu Kopienas tiesību aktus un lai ņemtu vērā labvēlīgu ietekmi uz vidi, šajā direktīvā būtu jāiekļauj Padomes Direktīvas 75/439/EEK (1975. gada 16. jūnijs) par atkritumeļļu apglabāšanu (19) attiecīgie noteikumi. Tādēļ būtu jāatceļ Direktīva 75/439/EEK jāatceļ. Atkritumeļļu apsaimniekošana būtu jāveic saskaņā ar atkritumu hierarhijas prioritāšu kārtību, un priekšroka būtu jādod izvēlei, kas nodrošina kopumā labvēlīgāko rezultātu attiecībā uz vidi. Joprojām ir svarīgs pienākums atsevišķi savākt atkritumeļļas, lai tās pareizi apsaimniekotu un nepieļautu kaitējumu videi, ko radītu to nepareiza apglabāšana. |
| --- | --- |

(44)

Lai vienkāršotu Kopienas tiesību aktus un lai ņemtu vērā labvēlīgu ietekmi uz vidi, šajā direktīvā būtu jāiekļauj Padomes Direktīvas 75/439/EEK (1975. gada 16. jūnijs) par atkritumeļļu apglabāšanu (19) attiecīgie noteikumi. Tādēļ būtu jāatceļ Direktīva 75/439/EEK jāatceļ. Atkritumeļļu apsaimniekošana būtu jāveic saskaņā ar atkritumu hierarhijas prioritāšu kārtību, un priekšroka būtu jādod izvēlei, kas nodrošina kopumā labvēlīgāko rezultātu attiecībā uz vidi. Joprojām ir svarīgs pienākums atsevišķi savākt atkritumeļļas, lai tās pareizi apsaimniekotu un nepieļautu kaitējumu videi, ko radītu to nepareiza apglabāšana.

| (45) | Dalībvalstīm būtu jāparedz iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas, ko piemērot fiziskām un juridiskām personām, kas atbildīgas par atkritumu apsaimniekošanu, tādām kā atkritumu radītāji, īpašnieki, starpnieki, tirgotāji, pārvadātāji un savācēji, uzņēmumi, kas veic atkritumu apstrādes darbības un īsteno apsaimniekošanas shēmas, ja minētās personas pārkāpj šīs direktīvas noteikumus. Dalībvalstis var arī veikt pasākumus, lai atgūtu izmaksas, kas radušās pārkāpumu dēļ un vides atveseļošanas pasākumu dēļ, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/35/EK (2004. gada 21. aprīlis) par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (20). |
| --- | --- |

(45)

Dalībvalstīm būtu jāparedz iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas, ko piemērot fiziskām un juridiskām personām, kas atbildīgas par atkritumu apsaimniekošanu, tādām kā atkritumu radītāji, īpašnieki, starpnieki, tirgotāji, pārvadātāji un savācēji, uzņēmumi, kas veic atkritumu apstrādes darbības un īsteno apsaimniekošanas shēmas, ja minētās personas pārkāpj šīs direktīvas noteikumus. Dalībvalstis var arī veikt pasākumus, lai atgūtu izmaksas, kas radušās pārkāpumu dēļ un vides atveseļošanas pasākumu dēļ, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/35/EK (2004. gada 21. aprīlis) par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (20).

| (46) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (21). |
| --- | --- |

(46)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (21).

| (47) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro izstrādāt kritērijus attiecībā uz vairākiem jautājumiem, tādiem kā nosacījumi, atbilstīgi kuriem priekšmetu uzskata par blakusproduktu, stadija, kad atkritumi vairs nav atkritumi, un tādu atkritumu noteikšana, ko uzskata par bīstamiem, kā arī noteikt sīkāk izstrādātus noteikumus, lai pārbaudītu šajā direktīvā noteikto pārstrādes mērķu īstenošanu un aprēķina metožu atbilstību. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pielāgot pielikumu saturu zinātnes un tehnikas attīstībai un precizēt, kā piemēro II pielikuma R 1 punktā minēto formulu sadedzināšanas iekārtām. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus un papildināt šo direktīvu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(47)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro izstrādāt kritērijus attiecībā uz vairākiem jautājumiem, tādiem kā nosacījumi, atbilstīgi kuriem priekšmetu uzskata par blakusproduktu, stadija, kad atkritumi vairs nav atkritumi, un tādu atkritumu noteikšana, ko uzskata par bīstamiem, kā arī noteikt sīkāk izstrādātus noteikumus, lai pārbaudītu šajā direktīvā noteikto pārstrādes mērķu īstenošanu un aprēķina metožu atbilstību. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pielāgot pielikumu saturu zinātnes un tehnikas attīstībai un precizēt, kā piemēro II pielikuma R 1 punktā minēto formulu sadedzināšanas iekārtām. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus un papildināt šo direktīvu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (48) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (22) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (22) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (49) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, nodrošināt vides un cilvēku veselības aizsardzību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka direktīvas mēroga vai iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, nodrošināt vides un cilvēku veselības aizsardzību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka direktīvas mēroga vai iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā direktīvā ir paredzēti pasākumi, lai aizsargātu vidi un cilvēku veselību, novēršot vai samazinot atkritumu rašanās un apsaimniekošanas negatīvo ietekmi un palīdzot mazināt resursu izmantošanas vispārējo ietekmi un veicinot tādas izmantošanas efektivitāti.

2. pants

Izņēmumi no darbības jomas

1.   Šīs direktīvas darbības jomā neietver:

| a) | gāzveida emisijas atmosfērā; |
| --- | --- |

a)

gāzveida emisijas atmosfērā;

| b) | zemi (in situ), tostarp neizraktu, piesārņotu augsni un celtnes, kas ir cieši saistītas ar zemi; |
| --- | --- |

b)

zemi (in situ), tostarp neizraktu, piesārņotu augsni un celtnes, kas ir cieši saistītas ar zemi;

| c) | nepiesārņotu augsni un citu dabiskas izcelsmes materiālu, kas izrakts saistībā ar būvdarbiem un kuru noteikti izmantos kā materiālu celtniecībā dabiskā veidā tajā pašā vietā, no kuras tā ir izrakta; |
| --- | --- |

c)

nepiesārņotu augsni un citu dabiskas izcelsmes materiālu, kas izrakts saistībā ar būvdarbiem un kuru noteikti izmantos kā materiālu celtniecībā dabiskā veidā tajā pašā vietā, no kuras tā ir izrakta;

| d) | radioaktīvos atkritumus; |
| --- | --- |

d)

radioaktīvos atkritumus;

| e) | nederīgas sprāgstvielas; |
| --- | --- |

e)

nederīgas sprāgstvielas;

| f) | kūtsmēslus, uz kuriem neattiecas 2. punkta b) apakšpunkts, salmus un citus dabīgus, nekaitīgus lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā izmantojamus materiālus, ko izmanto lauksaimniecībā, mežsaimniecībā vai enerģijas ražošanā no biomasas, izmantojot procesus vai metodes, kas nekaitē videi vai neapdraud cilvēku veselību. |
| --- | --- |

f)

kūtsmēslus, uz kuriem neattiecas 2. punkta b) apakšpunkts, salmus un citus dabīgus, nekaitīgus lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā izmantojamus materiālus, ko izmanto lauksaimniecībā, mežsaimniecībā vai enerģijas ražošanā no biomasas, izmantojot procesus vai metodes, kas nekaitē videi vai neapdraud cilvēku veselību.

2.   Turpmāk minētos neietver šīs direktīvas darbības jomā, ciktāl uz tiem jau attiecas citi Kopienas tiesību akti:

| a) | notekūdeņi; |
| --- | --- |

a)

notekūdeņi;

| b) | dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, tostarp pārstrādāti produkti, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1774/2002, izņemot tos, kas paredzēti sadedzināšanai, apglabāšanai poligonā vai izmantošanai biogāzes vai kompostēšanas iekārtās; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, tostarp pārstrādāti produkti, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1774/2002, izņemot tos, kas paredzēti sadedzināšanai, apglabāšanai poligonā vai izmantošanai biogāzes vai kompostēšanas iekārtās;

| c) | tādu dzīvnieku līķi, kas miruši citā veidā, nevis nokaujot, tostarp dzīvnieki, kas nogalināti, lai apkarotu epizootiskas slimības un no kuriem atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002; |
| --- | --- |

c)

tādu dzīvnieku līķi, kas miruši citā veidā, nevis nokaujot, tostarp dzīvnieki, kas nogalināti, lai apkarotu epizootiskas slimības un no kuriem atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002;

| d) | atkritumi, kas radušies ģeoloģiskās izpētes, derīgo izrakteņu ieguves, apstrādes un glabāšanas, kā arī karjeru izstrādes rezultātā, un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/21/EK (2006. gada 15. marts) par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu (23). |
| --- | --- |

d)

atkritumi, kas radušies ģeoloģiskās izpētes, derīgo izrakteņu ieguves, apstrādes un glabāšanas, kā arī karjeru izstrādes rezultātā, un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/21/EK (2006. gada 15. marts) par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu (23).

3.   Neskarot citos atbilstīgos Kopienas tiesību aktos paredzētās saistības, nogulsnes, kas izvietotas virszemes ūdeņos, lai kontrolētu ūdeņus un ūdens ceļus vai lai novērstu plūdus vai lai mazinātu plūdu un sausuma vai zemes meliorācijas ietekmi, neietver šīs direktīvas darbības jomā, ja ir pierādīts, ka nogulsnes ir nekaitīgas.

4.   Konkrētos gadījumos vai papildus šīs direktīvas noteikumiem atsevišķās direktīvās var paredzēt īpašus noteikumus par konkrētu atkritumu veidu apsaimniekošanu.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “atkritumi” ir jebkura viela vai priekšmets, no kā īpašnieks atbrīvojas, ir nodomājis atbrīvoties vai ir spiests atbrīvoties; |
| --- | --- |

1)

“atkritumi” ir jebkura viela vai priekšmets, no kā īpašnieks atbrīvojas, ir nodomājis atbrīvoties vai ir spiests atbrīvoties;

| 2) | “bīstami atkritumi” ir atkritumi, kam piemīt viena vai vairākas III pielikumā minētās bīstamās īpašības; |
| --- | --- |

2)

“bīstami atkritumi” ir atkritumi, kam piemīt viena vai vairākas III pielikumā minētās bīstamās īpašības;

| 3) | “atkritumeļļas” ir jebkādas minerālu vai sintētiskas ziežvielas vai rūpnieciskas eļļas, kas vairs nav piemērotas sākotnēji paredzētai izmantošanai, piemēram, izlietotas iekšdedzes dzinēja eļļas un pārnesumkārbu eļļas, minerālu ziežeļļas, turbīnu eļļas un hidrauliskas eļļas; |
| --- | --- |

3)

“atkritumeļļas” ir jebkādas minerālu vai sintētiskas ziežvielas vai rūpnieciskas eļļas, kas vairs nav piemērotas sākotnēji paredzētai izmantošanai, piemēram, izlietotas iekšdedzes dzinēja eļļas un pārnesumkārbu eļļas, minerālu ziežeļļas, turbīnu eļļas un hidrauliskas eļļas;

| 4) | “bioloģiski atkritumi” ir bioloģiski noārdāmi dārza vai parka atkritumi, mājsaimniecību, restorānu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un mazumtirdzniecības telpu pārtikas un virtuves atkritumi un līdzīgi pārtikas rūpniecības uzņēmumu atkritumi; |
| --- | --- |

4)

“bioloģiski atkritumi” ir bioloģiski noārdāmi dārza vai parka atkritumi, mājsaimniecību, restorānu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un mazumtirdzniecības telpu pārtikas un virtuves atkritumi un līdzīgi pārtikas rūpniecības uzņēmumu atkritumi;

| 5) | “atkritumu radītājs” ir ikviens, kura darbība rada atkritumus (sākotnējais atkritumu radītājs) vai ikviens, kas nodarbojas ar atkritumu priekšapstrādi, sajaukšanu vai citām darbībām, kuru rezultātā mainās šo atkritumu īpašības vai sastāvs; |
| --- | --- |

5)

“atkritumu radītājs” ir ikviens, kura darbība rada atkritumus (sākotnējais atkritumu radītājs) vai ikviens, kas nodarbojas ar atkritumu priekšapstrādi, sajaukšanu vai citām darbībām, kuru rezultātā mainās šo atkritumu īpašības vai sastāvs;

| 6) | “atkritumu īpašnieks” ir atkritumu radītājs vai fiziska vai juridiska persona, kuras īpašumā atrodas atkritumi; |
| --- | --- |

6)

“atkritumu īpašnieks” ir atkritumu radītājs vai fiziska vai juridiska persona, kuras īpašumā atrodas atkritumi;

| 7) | “tirgotājs” ir jebkura persona, kas rīkojas savā vārdā, lai pirktu un pēc tam pārdotu atkritumus, tostarp tāds tirgotājs, kas nesaņem atkritumus fiziskā valdījumā; |
| --- | --- |

7)

“tirgotājs” ir jebkura persona, kas rīkojas savā vārdā, lai pirktu un pēc tam pārdotu atkritumus, tostarp tāds tirgotājs, kas nesaņem atkritumus fiziskā valdījumā;

| 8) | “starpnieks” ir jebkura persona, kas organizē atkritumu reģenerāciju vai apglabāšanu citu personu vārdā, tostarp starpnieki, kas nesaņem atkritumus fiziskajā valdījumā, |
| --- | --- |

8)

“starpnieks” ir jebkura persona, kas organizē atkritumu reģenerāciju vai apglabāšanu citu personu vārdā, tostarp starpnieki, kas nesaņem atkritumus fiziskajā valdījumā,

| 9) | “atkritumu apsaimniekošana” ir atkritumu savākšana, pārvadāšana, reģenerācija un apglabāšana, tostarp šādu darbību pārraudzība un apglabāšanas vietu aprūpe pēc to slēgšanas un arī darbības, ko veic kā tirgotājs vai starpnieks; |
| --- | --- |

9)

“atkritumu apsaimniekošana” ir atkritumu savākšana, pārvadāšana, reģenerācija un apglabāšana, tostarp šādu darbību pārraudzība un apglabāšanas vietu aprūpe pēc to slēgšanas un arī darbības, ko veic kā tirgotājs vai starpnieks;

| 10) | “savākšana” ir atkritumu vākšana, tostarp atkritumu iepriekšēja šķirošana un glabāšana, lai tos nogādātu uz atkritumu apstrādes iekārtu; |
| --- | --- |

10)

“savākšana” ir atkritumu vākšana, tostarp atkritumu iepriekšēja šķirošana un glabāšana, lai tos nogādātu uz atkritumu apstrādes iekārtu;

| 11) | “dalīta savākšana” ir savākšana, nošķirot atkritumu plūsmu pēc atkritumu veida un īpašībām, lai tos varētu vieglāk apstrādāt; |
| --- | --- |

11)

“dalīta savākšana” ir savākšana, nošķirot atkritumu plūsmu pēc atkritumu veida un īpašībām, lai tos varētu vieglāk apstrādāt;

| 12) | “atkritumu rašanās novēršana” ir pasākumi, ko veic, pirms viela, materiāls vai produkts ir kļuvis par atkritumiem, un kas samazina:






  a) | atkritumu apjomu, tostarp produktus atkārtoti izmantojot vai pagarinot produktu aprites ciklu; |
| --- | --- | --- |

12)

“atkritumu rašanās novēršana” ir pasākumi, ko veic, pirms viela, materiāls vai produkts ir kļuvis par atkritumiem, un kas samazina:

a)

atkritumu apjomu, tostarp produktus atkārtoti izmantojot vai pagarinot produktu aprites ciklu;

| b) | radīto atkritumu negatīvo ietekmi uz vidi un cilvēku veselību; vai |
| --- | --- |

b)

radīto atkritumu negatīvo ietekmi uz vidi un cilvēku veselību; vai

| c) | kaitīgu vielu koncentrāciju materiālos un produktos; |
| --- | --- |

c)

kaitīgu vielu koncentrāciju materiālos un produktos;

| 13) | “atkārtota izmantošana” ir jebkura darbība, kuras rezultātā produktus vai sastāvdaļas, kas nav atkritumi, izmanto vēlreiz tādam pašam nolūkam, kādam tie bija paredzēti; |
| --- | --- |

13)

“atkārtota izmantošana” ir jebkura darbība, kuras rezultātā produktus vai sastāvdaļas, kas nav atkritumi, izmanto vēlreiz tādam pašam nolūkam, kādam tie bija paredzēti;

| 14) | “apstrāde” ir reģenerācijas vai apglabāšanas darbības, tostarp sagatavošana reģenerācijai vai apglabāšanai; |
| --- | --- |

14)

“apstrāde” ir reģenerācijas vai apglabāšanas darbības, tostarp sagatavošana reģenerācijai vai apglabāšanai;

| 15) | “reģenerācija” ir jebkura darbība, kuras rezultātā atkritumus izmanto kādam lietderīgam nolūkam, aizstājot citus materiālus, kuri savukārt būtu izmantoti kādu noteiktu funkciju veikšanai, vai arī atkritumus sagatavo šādas funkcijas pildīšanai iekārtā vai tautsaimniecībā plašākā nozīmē. II pielikumā izklāstīts reģenerācijas darbību saraksts, kas nav izsmeļošs; |
| --- | --- |

15)

“reģenerācija” ir jebkura darbība, kuras rezultātā atkritumus izmanto kādam lietderīgam nolūkam, aizstājot citus materiālus, kuri savukārt būtu izmantoti kādu noteiktu funkciju veikšanai, vai arī atkritumus sagatavo šādas funkcijas pildīšanai iekārtā vai tautsaimniecībā plašākā nozīmē. II pielikumā izklāstīts reģenerācijas darbību saraksts, kas nav izsmeļošs;

| 16) | “sagatavošana atkārtotai izmantošanai” ir tāda reģenerācijas darbība kā pārbaudīšana, tīrīšana un labošana, kuras rezultātā produkti vai sastāvdaļas, kas bija atkritumi, ir sagatavoti, lai tos varētu atkārtoti lietot bez citas priekšapstrādes; |
| --- | --- |

16)

“sagatavošana atkārtotai izmantošanai” ir tāda reģenerācijas darbība kā pārbaudīšana, tīrīšana un labošana, kuras rezultātā produkti vai sastāvdaļas, kas bija atkritumi, ir sagatavoti, lai tos varētu atkārtoti lietot bez citas priekšapstrādes;

| 17) | “pārstrāde” ir jebkāda reģenerācijas darbība, kurā atkritumu materiālus pārstrādā produktos, materiālos vai vielās to sākotnējam vai citam nolūkam. Jēdzienā ir ietverta organisku materiālu pārstrāde, bet nav ietverta enerģijas reģenerācija un iestrāde materiālos, ko lietos kā kurināmo vai aizbēršanai; |
| --- | --- |

17)

“pārstrāde” ir jebkāda reģenerācijas darbība, kurā atkritumu materiālus pārstrādā produktos, materiālos vai vielās to sākotnējam vai citam nolūkam. Jēdzienā ir ietverta organisku materiālu pārstrāde, bet nav ietverta enerģijas reģenerācija un iestrāde materiālos, ko lietos kā kurināmo vai aizbēršanai;

| 18) | “atkritumeļļu reģenerācija” ir pārstrādes darbība, kuras rezultātā, rafinējot atkritumeļļas, var ražot bāzes eļļu, jo īpaši atbrīvojot no piesārņojuma, oksidācijas produktiem un piedevām, kas sastopamas tādās eļļās; |
| --- | --- |

18)

“atkritumeļļu reģenerācija” ir pārstrādes darbība, kuras rezultātā, rafinējot atkritumeļļas, var ražot bāzes eļļu, jo īpaši atbrīvojot no piesārņojuma, oksidācijas produktiem un piedevām, kas sastopamas tādās eļļās;

| 19) | “apglabāšana” ir jebkura darbība, kas nav reģenerācija, pat ja tās sekundāras sekas ir vielu vai enerģijas atgūšana. I pielikumā ir apglabāšanas darbību saraksts, kas nav izsmeļošs; |
| --- | --- |

19)

“apglabāšana” ir jebkura darbība, kas nav reģenerācija, pat ja tās sekundāras sekas ir vielu vai enerģijas atgūšana. I pielikumā ir apglabāšanas darbību saraksts, kas nav izsmeļošs;

| 20) | “labākās pieejamās metodes” ir labākās pieejamās metodes, kā noteikts Direktīvas 96/61/EK 2. panta 11. punktā. |
| --- | --- |

20)

“labākās pieejamās metodes” ir labākās pieejamās metodes, kā noteikts Direktīvas 96/61/EK 2. panta 11. punktā.

4. pants

Atkritumu apsaimniekošanas hierarhija

1.   Atkritumu rašanās novēršanas un apsaimniekošanas tiesību aktos un politikā prioritārā kārtībā izmanto šādu atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju:

| a) | atkritumu rašanās novēršana; |
| --- | --- |

a)

atkritumu rašanās novēršana;

| b) | sagatavošana atkārtotai izmantošanai; |
| --- | --- |

b)

sagatavošana atkārtotai izmantošanai;

| c) | pārstrāde; |
| --- | --- |

c)

pārstrāde;

| d) | cita tipa reģenerācija, piemēram, enerģijas reģenerācija; un |
| --- | --- |

d)

cita tipa reģenerācija, piemēram, enerģijas reģenerācija; un

| e) | apglabāšana. |
| --- | --- |

e)

apglabāšana.

2.   Piemērojot 1. punktā minēto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu iespējas, kas sniedz videi nekaitīgāko rezultātu. Tas var nozīmēt hierarhijas neattiecināšanu uz konkrētiem atkritumiem, ja to var pamatot ar apsvērumiem par aprites ciklu, ņemot vērā šādu atkritumu radīšanas un apsaimniekošanas vispārējo ietekmi.

Dalībvalstis nodrošina, ka tiesību aktu un politikas izstrāde atkritumu apsaimniekošanas jomā ir pilnīgs un pārredzams process, kurā ievēroti spēkā esošie dalībvalstu noteikumi par pilsoņu un ieinteresēto pušu iesaistīšanu un apspriešanos ar viņiem.

Dalībvalstis ņem vērā vispārējos vides aizsardzības principus – piesardzību un ilgtspējību, tehniskas īstenošanas iespēju un ekonomisko dzīvotspēju, resursu aizsardzību, kā arī vispārējo ietekmi uz vidi, cilvēku veselību, ekonomiku un sociālo jomu, kā paredzēts 1. un 13. pantā.

5. pants

Blakusprodukti

1.   Ražošanas procesā radušos vielu vai priekšmetu, kura ražošana nebija šā procesa galvenais mērķis, var uzskatīt nevis par atkritumu, kā minēts 3. panta 1. punktā, bet par blakusproduktu tikai tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | vielu vai priekšmetu turpmāk noteikti lietos; |
| --- | --- |

a)

vielu vai priekšmetu turpmāk noteikti lietos;

| b) | vielu vai priekšmetu var tieši izmantot bez turpmākas apstrādes, izņemot parastu rūpniecisko praksi; |
| --- | --- |

b)

vielu vai priekšmetu var tieši izmantot bez turpmākas apstrādes, izņemot parastu rūpniecisko praksi;

| c) | viela vai priekšmets ir radies kā ražošanas procesa neatņemama daļa; un |
| --- | --- |

c)

viela vai priekšmets ir radies kā ražošanas procesa neatņemama daļa; un

| d) | turpmāka lietošana ir likumīga, proti, viela vai priekšmets atbilst visām attiecīgajām produkta, vides un veselības aizsardzības prasībām konkrētajam lietojumam un neatstāj nelabvēlīgu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību. |
| --- | --- |

d)

turpmāka lietošana ir likumīga, proti, viela vai priekšmets atbilst visām attiecīgajām produkta, vides un veselības aizsardzības prasībām konkrētajam lietojumam un neatstāj nelabvēlīgu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību.

2.   Balstoties uz 1. punktā paredzētājiem nosacījumiem, var pieņemt pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos kritērijus konkrētām vielām un priekšmetiem, lai tos varētu uzskatīt par blakusproduktiem un nevis atkritumiem, kā minēts 3. panta 1. punktā. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

6. pants

Atkritumu stadijas izbeigšanās

1.   Daži konkrēti atkritumi vairs nav atkritumi 3. panta 1. punkta nozīmē, tiklīdz tos reģenerē, tostarp pārstrādā, tiem piemēro kādu darbību un tie atbilst konkrētiem kritērijiem, kas jāizstrādā saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vielu vai priekšmetu parasti lieto konkrētiem nolūkiem; |
| --- | --- |

a)

vielu vai priekšmetu parasti lieto konkrētiem nolūkiem;

| b) | pastāv tirgus vai pieprasījums pēc šādas vielas vai priekšmeta; |
| --- | --- |

b)

pastāv tirgus vai pieprasījums pēc šādas vielas vai priekšmeta;

| c) | viela vai priekšmets atbilst konkrētajos nolūkos noteiktajām tehniskajām prasībām, kā arī pastāvošajiem tiesību aktiem un produktiem piemērojamajiem standartiem; un |
| --- | --- |

c)

viela vai priekšmets atbilst konkrētajos nolūkos noteiktajām tehniskajām prasībām, kā arī pastāvošajiem tiesību aktiem un produktiem piemērojamajiem standartiem; un

| d) | vielas vai priekšmeta lietošanai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz vidi un cilvēku veselību. |
| --- | --- |

d)

vielas vai priekšmeta lietošanai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz vidi un cilvēku veselību.

Ja nepieciešams, kritērijos ietver piesārņotājvielu robežvērtības un ņem vērā visu iespējamo vielas vai priekšmeta negatīvo ietekmi uz vidi.

2.   Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, attiecībā uz 1. punktā izklāstīto kritēriju pieņemšanu un to atkritumu veidu precizēšanu, kuriem piemēro šos kritērijus, pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Atkritumu beigu stadijas īpašie kritēriji būtu jāapsver, cita starpā, vismaz attiecībā uz granulātiem, papīru, stiklu, metālu, riepām un tekstilmateriāliem.

3.   Atkritumi, kas vairs nav atkritumi saskaņā ar 1. un 2. punktā minētajiem noteikumiem un īpašiem kritērijiem, arī vairs nav atkritumi saskaņā ar 1. punktu reģenerācijas un pārstrādes mērķu vajadzībām, kas paredzēti Direktīvās 94/62/EK, 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2006/66/EK, kā arī citos attiecīgos Kopienas tiesību aktos, kā arī tad, ja ir izpildītas minēto tiesību aktu prasības attiecībā uz pārstrādi vai reģenerāciju.

4.   Ja Kopienas mērogā saskaņā ar 1. un 2. punktā izklāstīto procedūru nav izveidoti kritēriji, dalībvalstis var katrā atsevišķā gadījumā izlemt, vai konkrētie atkritumi vairs nav atkritumi, ņemot vērā atbilstīgo judikatūru. Dalībvalstis par šādiem lēmumiem informē Komisiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (24), kad tas prasīts minētajā direktīvā.

7. pants

Atkritumu saraksts

1.   Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus attiecībā uz tā atkritumu saraksta atjaunošanu, kurš izveidots ar Lēmumu 2000/532/EK, pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Atkritumu sarakstā ietver bīstamus atkritumus un ņem vērā atkritumu izcelsmi un sastāvu un, ja nepieciešams, bīstamu vielu koncentrācijas robežvērtības. Atkritumu saraksts ir saistošs tiktāl, ciktāl tas attiecas uz to atkritumu noteikšanu, ko uzskata par bīstamiem. Ja kādu vielu vai priekšmetu iekļauj sarakstā, tas nenozīmē, ka tie ir atkritumi jebkurā gadījumā. Vielu vai priekšmetu uzskata par atkritumiem tikai tad, ja tas atbilst definīcijai 3. panta 1. punktā.

2.   Dalībvalsts var uzskatīt atkritumus par bīstamiem atkritumiem arī tad, ja tie nav iekļauti atkritumu sarakstā, taču tiem piemīt viena vai vairākas no III pielikumā minētajām īpašībām. Dalībvalstis par visiem tādiem gadījumiem nekavējoties informē Komisiju. Tās šādus gadījumus min 37. panta 1. punktā paredzētajā ziņojumā un sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju. Ņemot vērā saņemtos paziņojumus, sarakstu pārskata, lai pieņemtu lēmumu par tā pielāgošanu.

3.   Ja dalībvalstij ir pierādījumi, kas apliecina, ka konkrētiem atkritumiem, kas iekļauti bīstamo atkritumu sarakstā, nepiemīt neviena no III pielikumā minētajām īpašībām, tā šos atkritumus var uzskatīt par atkritumiem, kas nav bīstami. Dalībvalsts par visiem tādiem gadījumiem nekavējoties informē Komisiju un sniedz Komisijai visus vajadzīgos pierādījumus. Ņemot vērā saņemtos paziņojumus, sarakstu pārskata, lai pieņemtu lēmumu par tā pielāgošanu.

4.   Bīstamos atkritumus nevar pārklasificēt par nebīstamiem atkritumiem, atšķaidot vai sajaucot atkritumus ar mērķi piesārņotājvielu sākotnējo koncentrāciju samazināt līdz līmenim, kas ir zemāks par bīstamo atkritumu definēšanai noteikto robežvērtību.

5.   Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, attiecībā uz saraksta pārskatīšanu, lai pieņemtu lēmumu par tā pielāgošanu atbilstīgi 2. un 3. punktam, pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

6.   Dalībvalsts var uzskatīt atkritumus par nebīstamiem atkritumiem saskaņā ar 1. punktā minēto atkritumu sarakstu.

7.   Komisija nodrošina, ka attiecībā uz atkritumu sarakstu un tā pārskatīšanu vajadzības gadījumā tiek ievēroti tādi principi kā skaidrība, saprotamība un pieejamība lietotājiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).

II   NODAĻA

VISPĀRĒJĀS PRASĪBAS

8. pants

Ražotāja paplašināta atbildība

1.   Lai veicinātu atkritumu atkārtotu izmantošanu un rašanās novēršanu, pārstrādi un atkritumu citādu reģenerāciju, dalībvalstis veic ar tiesību aktiem saistītus un citus pasākumus, lai nodrošinātu, ka katrai fiziskai vai juridiskai personai, kura profesionālos nolūkos projektē, ražo un apstrādā, pārdod vai importē produktus (produkta ražotājs) ir ražotāja paplašināta atbildība.

Šādi pasākumi var būt atpakaļ nodotu produktu un atkritumu pieņemšana, kas paliek pēc šo produktu lietošanas, kā arī atkritumu tālāka apsaimniekošana un finansiāla atbildība par šādu darbību. Šajos pasākumos var iekļaut pienākumu sniegt publiski pieejamu informāciju par to, cik lielā mērā attiecīgais produkts ir atkārtoti izmantojams un pārstrādājams.

2.   Dalībvalstis var veikt piemērotus pasākumus, lai veicinātu tādu produktu projektēšanu, kas mazina to ietekmi uz vidi un atkritumu radīšanu ražošanas un produktu tālākas izmantošanas gaitā, kā arī lai nodrošinātu par atkritumiem kļuvušu produktu reģenerāciju un apglabāšanu saskaņā ar 4. un 13. pantu.

Šādi pasākumi var sekmēt, inter alia, tādu produktu izstrādi, ražošanu un pārdošanu, kas piemēroti vairākkārtējai lietošanai, kas ir tehniski izturīgi un kas, kļuvuši par atkritumiem, ir piemēroti pilnīgai un drošai reģenerācijai un ar vides prasībām atbilstošai apglabāšanai.

3.   Piemērojot ražotāja paplašinātu atbildību, dalībvalstis ņem vērā tehnisku un ekonomisku realizējamību un vispārēju ietekmi uz vidi, cilvēku veselību un sabiedrību, ievērojot arī vajadzību nodrošināt atbilstošu iekšējā tirgus darbību.

4.   Ražotāja paplašinātu atbildību piemēro, neskarot atbildību par atkritumu apsaimniekošanu, kas paredzēta 15. panta 1. punktā, un neskarot spēkā esošos īpašos tiesību aktus atkritumu plūsmu un produktu jomā.

9. pants

Atkritumu rašanās novēršana

Pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei turpmāk norādītos ziņojumus, vajadzības gadījumā tos papildinot ar priekšlikumiem par pasākumiem, kuri ir vajadzīgi, lai atbalstītu 29. pantā minētās atkritumu rašanās novēršanas darbības un atkritumu rašanās novēršanas programmu īstenošanu, un minētie ziņojumi aptver turpmāk norādīto:

| a) | līdz 2011. gada beigām – starpposma ziņojums par atkritumu rašanās izvērtējumu un atkritumu rašanās novēršanas apjomu, tostarp formulējot produktu ekodizaina politiku attiecībā gan uz atkritumu radīšanu, gan bīstamo vielu klātbūtni atkritumos nolūkā sekmēt tehnoloģijas, kuru mērķis ir ilglietojami, otrreiz izmantojami un pārstrādājami produkti; |
| --- | --- |

a)

līdz 2011. gada beigām – starpposma ziņojums par atkritumu rašanās izvērtējumu un atkritumu rašanās novēršanas apjomu, tostarp formulējot produktu ekodizaina politiku attiecībā gan uz atkritumu radīšanu, gan bīstamo vielu klātbūtni atkritumos nolūkā sekmēt tehnoloģijas, kuru mērķis ir ilglietojami, otrreiz izmantojami un pārstrādājami produkti;

| b) | līdz 2011. gada beigām – rīcības plāna izstrāde turpmākiem atbalsta pasākumiem Eiropas līmenī, jo īpaši cenšoties mainīt pašreizējos patēriņa paradumus; |
| --- | --- |

b)

līdz 2011. gada beigām – rīcības plāna izstrāde turpmākiem atbalsta pasākumiem Eiropas līmenī, jo īpaši cenšoties mainīt pašreizējos patēriņa paradumus;

| c) | līdz 2014. gada beigām – atkritumu rašanās novēršanas un atdalīšanas mērķu noteikšana 2020. gadam, pamatojoties uz pieejamo paraugpraksi, tostarp vajadzības gadījumā 29. panta 4. punkta minēto rādītāju pārskatīšanu. |
| --- | --- |

c)

līdz 2014. gada beigām – atkritumu rašanās novēršanas un atdalīšanas mērķu noteikšana 2020. gadam, pamatojoties uz pieejamo paraugpraksi, tostarp vajadzības gadījumā 29. panta 4. punkta minēto rādītāju pārskatīšanu.

10. pants

Reģenerācija

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atkritumu reģenerāciju saskaņā ar 4. un 13. pantu.

2.   Ja nepieciešams saskaņot ar 1. punktu un vienkāršot vai uzlabot reģenerāciju, atkritumus savāc atsevišķi, ja tas no tehniskā, ekoloģiskā un ekonomiskā viedokļa praktiski izdarāms, un tos nejauc ar citiem atkritumiem vai citu materiālu, kam ir atšķirīgas īpašības.

11. pants

Atkārtota izmantošana un pārstrāde

1.   Dalībvalstis vajadzības gadījumā īsteno pasākumus, lai veicinātu produktu atkārtotu izmantošanu un atkārtotas izmantošanas darbību sagatavošanu, piemēram, veicinot otrreizējas izmantošanas un remonta tīklu izveidi un atbalstu, izmantojot ekonomiskus instrumentus, pasūtījuma kritērijus, kvantitatīvus mērķus vai citus pasākumus.

Dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu kvalitatīvu pārstrādi, un šajā nolūkā izveido atsevišķas savākšanas sistēmas, ar kuru palīdzību tehniski, videi nekaitīgā veidā un ekonomiski lietderīgi nodrošināt nepieciešamos kvalitātes standartus attiecīgajās pārstrādes nozarēs.

Ievērojot 10. panta 2. punktu, līdz 2015. gadam izveido atsevišķas savākšanas sistēmu vismaz papīram, metālam, plastmasai un stiklam.

2.   Lai sasniegtu atbilstību šīs direktīvas mērķiem un Eiropā veidotu pārstrādājošu sabiedrību ar augstu resursu efektivitātes līmeni, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu šādus mērķus:

| a) | līdz 2020. gadam sagatavot vismaz tādu materiālu otrreizēju izmantošanu un pārstrādi kā papīrs, metāls, plastmasa un stikls no mājsaimniecībām un, iespējams, citiem avotiem, ciktāl šīs atkritumu plūsmas ir līdzīgas sadzīves atkritumiem, lai šī otrreizējā izmantošana un pārstrāde kopumā sasniegtu vismaz 50 % pēc svara; |
| --- | --- |

a)

līdz 2020. gadam sagatavot vismaz tādu materiālu otrreizēju izmantošanu un pārstrādi kā papīrs, metāls, plastmasa un stikls no mājsaimniecībām un, iespējams, citiem avotiem, ciktāl šīs atkritumu plūsmas ir līdzīgas sadzīves atkritumiem, lai šī otrreizējā izmantošana un pārstrāde kopumā sasniegtu vismaz 50 % pēc svara;

| b) | līdz 2020. gadam līdz vismaz 70 % pēc svara palielināt nebīstamo būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu, kas nav atkritumu saraksta 17 05 04 kategorijā definētie dabiskie materiāli, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citai materiālai reģenerācijai, tostarp aizbēršanai, izmantojot atkritumus kā citu materiālu aizstājējus. |
| --- | --- |

b)

līdz 2020. gadam līdz vismaz 70 % pēc svara palielināt nebīstamo būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu, kas nav atkritumu saraksta 17 05 04 kategorijā definētie dabiskie materiāli, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citai materiālai reģenerācijai, tostarp aizbēršanai, izmantojot atkritumus kā citu materiālu aizstājējus.

3.   Komisija pieņem sīki izstrādātus noteikumus par piemērošanas un aprēķinu metodēm, lai pārbaudītu atbilstību šā panta 2. punktā izklāstītajiem mērķiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2150/2002 (2002. gada 25. novembris) par statistiku attiecībā uz atkritumiem (25). Šajos noteikumos var iekļaut pārejas posmus dalībvalstīm, kuras 2008. gadā kādā no 2. punktā minētajām atkritumu kategorijām ir pārstrādājušas mazāk nekā 5 % atkritumu. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar šīs direktīvas 39. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4.   Vēlākais, līdz 2014. gada 31. decembrim Komisija pārbauda 2. punktā minētos pasākumus un mērķus, lai vajadzības gadījumā nostiprinātu mērķus un apsvērtu mērķu noteikšanu par citām atkritumu plūsmām. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības gadījumā pievienojot tam priekšlikumu šīs regulas pārskatīšanai. Komisija ziņojumā ņem vērā mērķu noteikšanas attiecīgās vides, saimnieciskās un sociālās sekas.

5.   Ik pēc trīs gadiem dalībvalstis saskaņā ar 37. pantu ziņo Komisijai par paveikto mērķu sasniegšanā. Ja mērķi nav sasniegti, šajā ziņojumā iekļauj nesasniegšanas iemeslus un pasākumus, kurus dalībvalstis plāno veikt, lai sasniegtu minētos mērķus.

12. pants

Apglabāšana

Dalībvalstis nodrošina, ka, ja nav veikta reģenerācija saskaņā ar 10. panta 1. punktu, atkritumiem piemēro drošas apglabāšanas darbības, kuras atbilst 13. panta noteikumiem attiecībā uz cilvēku veselības un vides aizsardzību.

13. pants

Cilvēku veselības un vides aizsardzība

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atkritumu apsaimniekošana norit, neapdraudot cilvēku veselību un neradot kaitējumu videi, un jo īpaši:

| a) | neapdraudot ūdeni, gaisu, augsni, augus vai dzīvniekus; |
| --- | --- |

a)

neapdraudot ūdeni, gaisu, augsni, augus vai dzīvniekus;

| b) | neradot neērtības trokšņa vai smakas dēļ; kā arī |
| --- | --- |

b)

neradot neērtības trokšņa vai smakas dēļ; kā arī

| c) | neradot negatīvu ietekmi uz lauku vidi un īpaši aizsargājamām teritorijām. |
| --- | --- |

c)

neradot negatīvu ietekmi uz lauku vidi un īpaši aizsargājamām teritorijām.

14. pants

Izmaksas

1.   Saskaņā ar principu, ka piesārņotājs maksā, atkritumu apsaimniekošanas izmaksas sedz sākotnējais atkritumu radītājs, pašreizējais atkritumu īpašnieks vai iepriekšējais atkritumu īpašnieks.

2.   Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka atkritumu apsaimniekošanas izmaksas pilnībā vai daļēji jāsedz tā produkta ražotājam, no kā šie atkritumi radušies, un ka šīs izmaksas daļēji var segt tāda produkta izplatītāji.

III   NODAĻA

ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA

15. pants

Atbildība par atkritumu apsaimniekošanu

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai katrs sākotnējais atkritumu radītājs vai cits īpašnieks atkritumu apstrādi veic pats vai uztic to starpniekam vai uzņēmumam, kas veic atkritumu apstrādi, vai arī privātam vai valsts atkritumu savācējam saskaņā ar 4. un 13. pantu.

2.   Ja atkritumus pārved no sākotnējā radītāja vai īpašnieka kādai no 1. punktā minētajām fiziskajām vai juridiskajām personām iepriekšējai apstrādei, no atbildības par pilnīgu reģenerācijas vai apglabāšanas darbību parasti neatbrīvo.

Neskarot Regulu (EK) Nr. 1013/2006, dalībvalstis var precizēt atbildības nosacījumus un lemt, kādos gadījumos ražotājam jāatbild par visu apstrādes ķēdi un kādos gadījumos ražotāja un īpašnieka atbildību var dalīt vai deleģēt apstrādes ķēdes dalībnieku starpā.

3.   Dalībvalstis saskaņā ar 8. pantu var pieņemt lēmumu, ka atbildību par atkritumu apsaimniekošanas organizēšanu pilnībā vai daļēji jāuzņemas tā produkta ražotājam, no kā šie atkritumi radušies, un ka arī tāda produkta izplatītāji uzņemas daļu atbildības.

4.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka to teritorijā uzņēmumi, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar atkritumu savākšanu vai pārvadāšanu, nogādā savāktos un pārvadātos atkritumus uz pienācīgām apstrādes iekārtām, ievērojot 13. pantu.

16. pants

Pašpietiekamības un tuvuma principi

1.   Dalībvalstis vajadzības gadījumā un, ja nepieciešams, sadarbojoties ar citām dalībvalstīm, veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu integrētu un atbilstīgu atkritumu apglabāšanas iekārtu tīklu un tādu jauktu sadzīves atkritumu reģenerācijas iekārtu tīklu, kas savākti no privātām mājsaimniecībām, tostarp savācot šādus atkritumus arī no citiem radītājiem, ņemot vērā labākās pieejamās metodes.

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1013/2006, dalībvalstis, lai aizsargātu savu tīklu, var ierobežot ienākošus sūtījumus ar atkritumiem uz atkritumu sadedzināšanas iekārtām, kuras ir klasificējamas kā reģenerācijas iekārtas, ja ir noskaidrots, ka šādu sūtījumu dēļ būtu jāapglabā atkritumus, kas radušies pašā dalībvalstī, vai atkritumus būtu jāapstrādā tādā veidā, kas neatbilst atkritumu apsaimniekošanas plānam. Dalībvalstis par katru šādu lēmumu paziņo Komisijai. Dalībvalstis var arī ierobežot eksportējamos atkritumu sūtījumus vides aizsardzības apsvērumu dēļ, kā izklāstīts Regulā (EK) Nr. 1013/2006.

2.   Tīklu izveido tā, lai Kopienai dotu iespēju pašai kļūt saimnieciski patstāvīgai atkritumu apglabāšanas ziņā, kā arī 1. punktā minēto atkritumu reģenerācijas ziņā, un dalībvalstīm – individuālu virzību uz minēto mērķi, ņemot vērā ģeogrāfiskos apstākļus un īpašu iekārtu vajadzību konkrētiem atkritumu veidiem.

3.   Ar tīklu nodrošina iespēju apglabāt atkritumus vai 1. punktā minētos atkritumus reģenerēt tuvākajās piemērotajās iekārtās, izmantojot piemērotākās metodes un tehnoloģijas, lai nodrošinātu augsta līmeņa vides un sabiedrības veselības aizsardzību.

4.   Tuvuma un pašpietiekamības principi nenozīmē, ka katrai dalībvalstij ir jābūt pilnam galīgo reģenerācijas iekārtu komplektam šajā dalībvalstī.

17. pants

Bīstamo atkritumu kontrole

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka bīstamo atkritumu ražošanu, savākšanu un pārvadāšanu, kā arī uzglabāšanu un apstrādi veic tādos apstākļos, kuri nodrošina vides un cilvēka veselības aizsardzību, lai izpildītu 13. panta noteikumus, tostarp veicot pasākumus, lai panāktu bīstamo atkritumu izsekojamību no ražošanas līdz pat gala izlietojumam un kontroli nolūkā ievērot 35. un 36. panta prasības.

18. pants

Aizliegums sajaukt bīstamus atkritumus

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka bīstamus atkritumus nesajauc ne ar citu kategoriju bīstamiem atkritumiem, ne ar citiem atkritumiem, vielām vai materiāliem. Sajaukšana ietver arī bīstamu vielu atšķaidīšanu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var atļaut atkritumu sajaukšanu, ja vien:

| a) | sajaukšanas darbību veic uzņēmums vai organizācija, kam ir atļauja saskaņā ar 23. pantu; |
| --- | --- |

a)

sajaukšanas darbību veic uzņēmums vai organizācija, kam ir atļauja saskaņā ar 23. pantu;

| b) | ir ievērots 13. pants, un atkritumu apsaimniekošanas ietekme uz cilvēku veselību un vidi nepalielinās; kā arī |
| --- | --- |

b)

ir ievērots 13. pants, un atkritumu apsaimniekošanas ietekme uz cilvēku veselību un vidi nepalielinās; kā arī

| c) | sajaukšanas darbība atbilst vislabākajām pieejamām metodēm. |
| --- | --- |

c)

sajaukšanas darbība atbilst vislabākajām pieejamām metodēm.

3.   Ja bīstami atkritumi ir sajaukti pretēji 1. punktam, tad pēc tehniskiem un saimnieciskiem realizējamības kritērijiem, ja iespējams un nepieciešams, veic atdalīšanu, lai ievērotu 13. pantu.

19. pants

Bīstamu atkritumu marķēšana

1.   Dalībvalstis paredz pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka savākšanas, pārvadāšanas un pagaidu glabāšanas laikā bīstami atkritumi ir attiecīgi iepakoti un marķēti saskaņā ar spēkā esošiem starptautiskiem un Kopienas standartiem.

2.   Ja notiek bīstamu atkritumu pārvešana dalībvalsts iekšienē, tiem līdzi jābūt identifikācijas dokumentācijai, kas var būt arī elektroniskā formātā, ar attiecīgiem Regulas (EK) Nr. 1013/2006 IB pielikumā noteiktiem datiem.

20. pants

Bīstami atkritumi, kas radīti mājsaimniecībās

Šīs direktīvas 17., 18., 19. un 35. pantu nepiemēro sajauktiem atkritumiem, kas radīti mājsaimniecībās.

Šīs direktīvas 19. un 35. pantu nepiemēro atsevišķām bīstamo atkritumu plūsmām, kas radītas mājsaimniecībās, tikmēr, kamēr tos savākšanai, apglabāšanai vai reģenerācijai nav pieņēmuši uzņēmums vai organizācija, kas ir ieguvis atļauju vai kas ir reģistrēts saskaņā ar 23. vai 26. pantu.

21. pants

Atkritumeļļas

1.   Neskarot 18. un 19. pantā paredzētos pienākumus saistībā ar bīstamu atkritumu apsaimniekošanu, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka:

| a) | ja tas ir tehniski realizējams, atkritumeļļas savāc atsevišķi; |
| --- | --- |

a)

ja tas ir tehniski realizējams, atkritumeļļas savāc atsevišķi;

| b) | atkritumeļļas apstrādā saskaņā ar 4. un 13. pantu; |
| --- | --- |

b)

atkritumeļļas apstrādā saskaņā ar 4. un 13. pantu;

| c) | ja tas ir tehniski realizējams un ekonomiski pamatoti, atkritumeļļas ar dažādām īpašībām nesajauc un atkritumeļļas nesajauc ar cita veida atkritumiem vai vielām, ja šāda sajaukšana traucē to apstrādi. |
| --- | --- |

c)

ja tas ir tehniski realizējams un ekonomiski pamatoti, atkritumeļļas ar dažādām īpašībām nesajauc un atkritumeļļas nesajauc ar cita veida atkritumiem vai vielām, ja šāda sajaukšana traucē to apstrādi.

2.   Lai atkritumeļļas savāktu atsevišķi un atbilstoši apstrādātu, dalībvalstis saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem var piemērot papildu pasākumus, piemēram tehniskas prasības, ražotāja atbildību, ekonomiskus instrumentus vai brīvprātīgas vienošanās.

3.   Ja atkritumeļļas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir jāreģenerē, dalībvalstis var norādīt, ka šādas atkritumeļļas reģenerē, ja tas ir tehniski realizējams un gadījumos, kad piemērojams Regulas (EK) Nr. 1013/2006 11. un 12. pants, ierobežot atkritumeļļu pārrobežu sūtījumus no savas teritorijas uz sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtām, lai dotu priekšroku atkritumeļļu reģenerācijai.

22. pants

Bioloģiski atkritumi

Dalībvalstis pēc vajadzības un saskaņā ar 4. un 13. pantu veic pasākumus, lai veicinātu:

| a) | bioloģisku atkritumu atsevišķu savākšanu, lai tos kompostētu un sašķeltu; |
| --- | --- |

a)

bioloģisku atkritumu atsevišķu savākšanu, lai tos kompostētu un sašķeltu;

| b) | tādu bioloģisku atkritumu apstrādi, ar ko nodrošinātu augstu vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

b)

tādu bioloģisku atkritumu apstrādi, ar ko nodrošinātu augstu vides aizsardzības līmeni;

| c) | no bioloģiskiem atkritumiem ražotu, videi nekaitīgu materiālu izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

no bioloģiskiem atkritumiem ražotu, videi nekaitīgu materiālu izmantošanu.

Komisija izvērtē bioloģisko atkritumu apsaimniekošanu, lai vajadzības gadījumā iesniegtu priekšlikumu. Novērtējumā pārbauda iespēju noteikt obligātās prasības bioatkritumu apsaimniekošanai un kvalitātes kritērijus šo atkritumu kompostam un šķelšanai, lai nodrošinātu cilvēku veselības un vides aizsardzību augstā līmenī.

IV   NODAĻA

ATĻAUJAS UN REĢISTRĀCIJA

23. pants

Atļaujas izdošana

1.   Dalībvalstis prasa, lai katrs uzņēmums vai organizācija, kas iecerējusi veikt atkritumu apstrādi, saņemtu atļauju no kompetentās iestādes.

Tādā atļaujā norāda vismaz:

| a) | atkritumu veidus un daudzumus, ko var apstrādāt; |
| --- | --- |

a)

atkritumu veidus un daudzumus, ko var apstrādāt;

| b) | attiecībā uz katra tipa darbību, kam izdota atļauja – tehniskas un jebkuras citas prasības, kas attiecas uz attiecīgo darbības vietu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz katra tipa darbību, kam izdota atļauja – tehniskas un jebkuras citas prasības, kas attiecas uz attiecīgo darbības vietu;

| c) | vajadzīgos drošības un piesardzības pasākumus; |
| --- | --- |

c)

vajadzīgos drošības un piesardzības pasākumus;

| d) | metodi, ko izmanto katram darbības veidam; |
| --- | --- |

d)

metodi, ko izmanto katram darbības veidam;

| e) | šādas vajadzīgās monitoringa un kontroles darbības; |
| --- | --- |

e)

šādas vajadzīgās monitoringa un kontroles darbības;

| f) | vajadzīgos noteikumus par slēgšanu un aprūpi pēc slēgšanas. |
| --- | --- |

f)

vajadzīgos noteikumus par slēgšanu un aprūpi pēc slēgšanas.

2.   Atļaujas var piešķirt uz konkrētu laikposmu, un tās var atjaunot.

3.   Ja kompetentā iestāde uzskata, ka paredzētā apstrādes metode ir nepieņemama no vides aizsardzības viedokļa, jo īpaši, ja tāda metode nav saskaņā ar 13. pantu, tā atsakās izdot atļauju.

4.   Attiecībā uz jebkuru atļauju, kas attiecas uz sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu ar enerģijas reģenerāciju, paredz nosacījumu, ka enerģijas reģenerācijai jābūt ar augstu energoefektivitāti.

5.   Ja ir ievērotas šā panta prasības, visas atļaujas, ko izdod saskaņā ar citiem attiecīgās valsts vai Kopienas tiesību aktiem, var apvienot vienotā atļaujā ar 1. punktā paredzēto atļauju, ja tāds formāts novērš lieku informācijas dublēšanos un apsaimniekotāja vai kompetentās iestādes darba atkārtošanos.

24. pants

Atbrīvojums no prasības iegūt atļauju

Dalībvalstis no 23. panta 1. punktā uzskaitītajām prasībām var atbrīvot uzņēmumus šādām darbībām:

| a) | savu nebīstamu atkritumu apglabāšana atkritumu radīšanas vietā; vai |
| --- | --- |

a)

savu nebīstamu atkritumu apglabāšana atkritumu radīšanas vietā; vai

| b) | atkritumu reģenerācija. |
| --- | --- |

b)

atkritumu reģenerācija.

25. pants

Nosacījumi atbrīvojumiem

1.   Ja dalībvalsts vēlas piešķirt atbrīvojumus, kā paredzēts 24. pantā, tā katra tipa darbībai paredz vispārējus noteikumus, kuros norādīts atkritumu veids un daudzumi, uz ko var attiecināt atbrīvojumu, un apstrādes metode, kas jāizmanto.

Tādus noteikumus izstrādā, lai atkritumus apstrādātu saskaņā ar 13. pantu. Direktīvas 24. panta a) punktā minēto apglabāšanas darbību gadījumā minētajos noteikumos būtu jāņem vērā vislabākās pieejamās metodes.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajiem vispārējiem noteikumiem dalībvalstis paredz konkrētus nosacījumus, lai saņemtu ar bīstamiem atkritumiem saistītus atbrīvojumus, tostarp darbību tipus, kā arī visas citas prasības, kas vajadzīgas, lai veiktu dažādu tipu reģenerāciju un, attiecīgā gadījumā, atkritumos ietvertu bīstamu vielu robežvērtības un emisiju robežvērtības.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par vispārējiem noteikumiem, kas paredzēti saskaņā ar 1. un 2. punktu.

26. pants

Reģistrācija

Ja uz turpmāk uzskaitītajām personām neattiecas prasības iegūt atļauju, dalībvalstis nodrošina, lai kompetentā iestāde reģistrētu:

| a) | uzņēmumus, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar atkritumu savākšanu vai pārvadāšanu; |
| --- | --- |

a)

uzņēmumus, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar atkritumu savākšanu vai pārvadāšanu;

| b) | tirgotājus vai starpniekus; kā arī |
| --- | --- |

b)

tirgotājus vai starpniekus; kā arī

| c) | uzņēmumus, uz ko attiecas atbrīvojumi no prasībām iegūt atļauju saskaņā ar 24. pantu. |
| --- | --- |

c)

uzņēmumus, uz ko attiecas atbrīvojumi no prasībām iegūt atļauju saskaņā ar 24. pantu.

Kad vien iespējams, administratīvā sloga samazināšanas nolūkā kompetento iestāžu uzskaites datus izmanto, lai iegūtu ar šo reģistrācijas procesu saistīto informāciju.

27. pants

Minimālie standarti

1.   Var tikt pieņemti minimālie tehniski standarti apstrādes darbībām, kam saskaņā ar 23. pantu vajadzīga atļauja, ja ir pierādījumi, ka ar tādiem minimālajiem standartiem palīdzētu aizsargāt cilvēku veselību un vidi. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Tādi minimālie standarti attiecas tikai uz atkritumu apstrādes darbībām, uz ko neattiecas Direktīva 96/61/EK vai uz ko nebūtu pareizi attiecināt minēto direktīvu.

3.   Tādi minimālie standarti:

| a) | attiecas uz svarīgāko atkritumu apstrādes darbības radīto ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

a)

attiecas uz svarīgāko atkritumu apstrādes darbības radīto ietekmi uz vidi;

| b) | nodrošina atkritumu apstrādi saskaņā ar 13. pantu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina atkritumu apstrādi saskaņā ar 13. pantu;

| c) | ņem vērā labākās pieejamās metodes; un |
| --- | --- |

c)

ņem vērā labākās pieejamās metodes; un

| d) | vajadzības gadījumā ietvert ar apstrādes kvalitāti un procesu prasībām saistītus aspektus. |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā ietvert ar apstrādes kvalitāti un procesu prasībām saistītus aspektus.

4.   Minimālos standartus darbībām, kas jāreģistrē atbilstīgi 26. panta a) un b) apakšpunktam, pieņem, ja ir pierādījumi tam, ka ar tādiem minimālajiem standartiem, tostarp ar savācēju, pārvadātāju, tirgotāju vai starpnieku tehnisko kvalifikāciju saistītiem aspektiem, palīdzētu aizsargāt cilvēku veselību un vidi vai izvairīties no iekšējā tirgus traucējumiem.

Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

V   NODAĻA

PLĀNI UN PROGRAMMAS

28. pants

Atkritumu apsaimniekošanas plāni

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai to kompetentās iestādes saskaņā ar 1., 4., 13. un 16. pantu izstrādātu vienu vai vairākus atkritumu apsaimniekošanas plānus.

Tādi plāniem atsevišķi vai kopā aptver visu attiecīgās dalībvalsts ģeogrāfisko teritoriju.

2.   Atkritumu apsaimniekošanas plānos ietver analīzi par pašreizējo atkritumu apsaimniekošanas stāvokli attiecīgajā ģeogrāfiskajā vienībā, kā arī pasākumus, kas jāveic, lai uzlabotu videi nekaitīgu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādei, reģenerācijai un apglabāšanai, un izvērtējumu par to, kā ar attiecīgo plānu atbalstīs šīs direktīvas mērķu un noteikumu īstenošanu.

3.   Atkritumu apsaimniekošanas plānos, ja vajadzīgs un ņemot vērā ģeogrāfisko mērogu un plānoto reģionu, ir vismaz šāda informācija:

| a) | attiecīgajā teritorijā radīto atkritumu veids, daudzums un avots; atkritumus, ko, iespējams, varētu sūtīt no attiecīgas valsts teritorijas vai uz attiecīgas valsts teritoriju, kā arī izvērtējums par atkritumu plūsmu attīstību nākotnē; |
| --- | --- |

a)

attiecīgajā teritorijā radīto atkritumu veids, daudzums un avots; atkritumus, ko, iespējams, varētu sūtīt no attiecīgas valsts teritorijas vai uz attiecīgas valsts teritoriju, kā arī izvērtējums par atkritumu plūsmu attīstību nākotnē;

| b) | spēkā esošās atkritumu savākšanas sistēmas un svarīgākās apglabāšanas un reģenerācijas iekārtas, tostarp jebkādi īpaši ar atkritumeļļām, bīstamiem atkritumiem vai atkritumu plūsmām saistīti pasākumi, uz ko attiecas konkrēti Kopienas tiesību akti; |
| --- | --- |

b)

spēkā esošās atkritumu savākšanas sistēmas un svarīgākās apglabāšanas un reģenerācijas iekārtas, tostarp jebkādi īpaši ar atkritumeļļām, bīstamiem atkritumiem vai atkritumu plūsmām saistīti pasākumi, uz ko attiecas konkrēti Kopienas tiesību akti;

| c) | izvērtējums par to, vai vajadzīgas jaunas savākšanas sistēmas; vai jāslēdz esošas atkritumu iekārtas; vai saskaņā ar 16. pantu vajadzīga papildu atkritumu pārstrādes infrastruktūra un, vajadzības gadījumā, ar to saistīti ieguldījumi; |
| --- | --- |

c)

izvērtējums par to, vai vajadzīgas jaunas savākšanas sistēmas; vai jāslēdz esošas atkritumu iekārtas; vai saskaņā ar 16. pantu vajadzīga papildu atkritumu pārstrādes infrastruktūra un, vajadzības gadījumā, ar to saistīti ieguldījumi;

| d) | vajadzības gadījumā – pietiekama informācija par vietas identifikācijas kritērijiem un turpmāku apglabāšanas iekārtu vai svarīgu reģenerācijas iekārtu jaudu; |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā – pietiekama informācija par vietas identifikācijas kritērijiem un turpmāku apglabāšanas iekārtu vai svarīgu reģenerācijas iekārtu jaudu;

| e) | vispārēja atkritumu apsaimniekošanas politika, tostarp plānotās atkritumu apsaimniekošanas tehnoloģijas un metodes vai citas atkritumu politikas saistībā ar konkrētām apsaimniekošanas problēmām. |
| --- | --- |

e)

vispārēja atkritumu apsaimniekošanas politika, tostarp plānotās atkritumu apsaimniekošanas tehnoloģijas un metodes vai citas atkritumu politikas saistībā ar konkrētām apsaimniekošanas problēmām.

4.   Atkritumu apsaimniekošanas plānos, ņemot vērā ģeogrāfisko mērogu un plānoto reģionu, var iekļaut šādus punktus:

| a) | ar atkritumu apsaimniekošanu saistīti organizatoriski aspekti, tostarp pienākumu sadale starp atkritumu apsaimniekošanā iesaistītiem publiskiem un privātiem darbību veicējiem; |
| --- | --- |

a)

ar atkritumu apsaimniekošanu saistīti organizatoriski aspekti, tostarp pienākumu sadale starp atkritumu apsaimniekošanā iesaistītiem publiskiem un privātiem darbību veicējiem;

| b) | ekonomisko un citu instrumentu lietderības un piemērotības izvērtējums dažādu atkritumu problēmu risināšanai, ņemot vērā vajadzību uzturēt netraucētu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

b)

ekonomisko un citu instrumentu lietderības un piemērotības izvērtējums dažādu atkritumu problēmu risināšanai, ņemot vērā vajadzību uzturēt netraucētu iekšējā tirgus darbību;

| c) | informētības veicināšanas kampaņu izmantošana un informācijas sniegšana, kas vērsta uz sabiedrību kopumā vai konkrētu patērētāju kopumu; |
| --- | --- |

c)

informētības veicināšanas kampaņu izmantošana un informācijas sniegšana, kas vērsta uz sabiedrību kopumā vai konkrētu patērētāju kopumu;

| d) | vēsturiski piesārņotas atkritumu apglabāšanas vietas un pasākumi to sanācijai. |
| --- | --- |

d)

vēsturiski piesārņotas atkritumu apglabāšanas vietas un pasākumi to sanācijai.

5.   Atkritumu apsaimniekošanas plāni atbilst atkritumu apsaimniekošanas plānošanas prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 94/62/EK 14. pantā, un Direktīvas 1999/31/EK 5. pantā minētās poligonos apglabājamu bioloģiski noārdāmu atkritumu apjoma samazināšanas stratēģijas īstenošanai.

29. pants

Atkritumu rašanās novēršanas programmas

1.   Dalībvalstis saskaņā ar 1. un 4. pantu, vēlākais, līdz 2013. gada 12. decembrim izveido atkritumu rašanās novēršanas programmas.

Tādas programmas attiecīgi ietver vai nu 28. pantā paredzētajos atkritumu apsaimniekošanas plānos vai citās vides politikas programmās, vai arī tās darbojas kā atsevišķas programmas. Ja katru tādu programmu ietver atkritumu apsaimniekošanas plānā vai citās programmās, atkritumu rašanās novēršanas pasākumus skaidri identificē.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētajās programmās izklāsta atkritumu rašanās novēršanas pasākumu mērķus. Dalībvalstis apraksta spēkā esošos atkritumu rašanās novēršanas pasākumus un izvērtē IV pielikumā minēto pasākumu piemēru vai citu attiecīgu pasākumu lietderību.

Šādu pasākumu pamata mērķis ir saraut saikni starp ekonomikas izaugsmi un ar atkritumu radīšanu saistītu ietekmi uz vidi.

3.   Dalībvalstis nosaka atbilstošus, īpašus atkritumu rašanās novēršanas pasākumu kvalitātes un kvantitātes kritērijus, lai pārraudzītu un novērtētu pasākumu sekmes, un tādā pašā nolūkā var noteikt konkrētus pieņemto kvalitātes un kvantitātes mērķus un rādītājus, kas neatbilst 4. punktā minētajiem.

4.   Atkritumu rašanās novēršanas pasākumu rādītājus var pieņemt saskaņā ar 39. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru.

5.   Komisija izveido sistēmu informācijas apmaiņai par paraugpraksi saistībā ar atkritumu rašanās novēršanu un izstrādā pamatnostādnes, lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavot programmas.

30. pants

Plānu un programmu izvērtēšana un pārskatīšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai atkritumu apsaimniekošanas plāni un atkritumu rašanās novēršanas programmas izvērtētu un vajadzības gadījumā pārskatītu vismaz reizi sešos gados un, ja nepieciešams, saskaņā ar 9. un 11. pantu.

2.   Eiropas Vides aģentūra gada ziņojumā iekļauj pārskatu par attīstību atkritumu rašanās novēršanas programmu pabeigšanā un īstenošanā.

31. pants

Sabiedrības dalība

Dalībvalstis nodrošina, lai attiecīgām ieinteresētām personām un iestādēm un sabiedrībai kopumā saskaņā ar Direktīvu 2003/35/EK vai – attiecīgā gadījumā – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (26) būtu iespēja piedalīties atkritumu apsaimniekošanas plānu un atkritumu rašanās novēršanas programmu izstrādē un lai tādi dokumenti būtu pieejami, kad tie ir izstrādāti. Dalībvalstis minētos plānus un programmas ievieto publiski pieejamā interneta vietnē.

32. pants

Sadarbība

Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas ar citām attiecīgām dalībvalstīm un Komisiju, lai saskaņā ar 28. un 29. pantu izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānus un atkritumu rašanās novēršanas programmas.

33. pants

Komisijai iesniedzamā informācija

1.   Dalībvalstis informē Komisiju par 28. un 29. pantā minētajiem atkritumu apsaimniekošanas plāniem un atkritumu rašanās novēršanas programmām pēc tam, kad tās pieņemtas, un par jebkuriem būtiskiem plānu vai programmu grozījumiem.

2.   Formātu, kādā paziņot informāciju par šo plānu un programmu pieņemšanu un būtisku pārskatīšanu, pieņem saskaņā ar 39. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru.

VI   NODAĻA

PĀRBAUDES UN UZSKAITE

34. pants

Inspekcijas

1.   Kompetentās iestādes attiecīgi periodiski pārbauda uzņēmumus, kas apstrādā atkritumus, uzņēmumus, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar atkritumu savākšanu vai pārvadāšanu, starpniekus un tirgotājus, kā arī uzņēmumus, kas rada bīstamus atkritumus.

2.   Savākšanas un pārvadāšanas darbību pārbaudes aptver savākto un pārvadāto atkritumu izcelsmi, īpašības, daudzumu un galamērķi.

3.   Dalībvalstis var ņemt vērā reģistrācijas, kas veiktas saskaņā ar Kopienas Vides vadības un audita sistēmu (EMAS), jo īpaši saistībā ar pārbaužu biežumu un intensitāti.

35. pants

Uzskaite

1.   Direktīvas 23. panta 1. punktā minētie uzņēmumi, bīstamu atkritumu radītāji un uzņēmumi, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar bīstamu atkritumu savākšanu vai pārvadāšanu, vai kas darbojas kā bīstamu atkritumu tirgotāji vai starpnieki, hronoloģiski reģistrē atkritumu daudzumu, īpašības, izcelsmi un attiecīgā gadījumā galamērķi, savākšanas biežumu, transporta veidu un paredzamo atkritumu apstrādes metodi, un pēc lūguma dara šo informāciju pieejamu kompetentajām iestādēm.

2.   Uzskaites datus par bīstamiem atkritumiem uzglabā vismaz trīs gadus, izņemot uzņēmumos, kas pārvadā bīstamus atkritumus un kam minētie dati jāglabā vismaz 12 mēnešus.

Pēc kompetento iestāžu vai iepriekšējā atkritumu īpašnieka lūguma sniedz dokumentārus pierādījumus par to, ka ir veiktas apsaimniekošanas darbības.

3.   Dalībvalstis var likt nebīstamu atkritumu radītājiem ievērot 1. un 2. punktu.

36. pants

Noteikumu izpildes nodrošināšana un sankcijas

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu atkritumu izmešanu, izgāšanu un nekontrolētu apsaimniekošanu.

2.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šos noteikumus īsteno. Noteiktās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas.

VII   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

37. pants

Ziņošana un pārskatīšana

1.   Dalībvalstis reizi trijos gados informē Komisiju par šīs direktīvas īstenošanu, nosūtot tai nozares pārskatu elektroniskā formā. Pārskatā ir arī informācija par atkritumeļļu apsaimniekošanu un panākumiem, kas gūti, īstenojot atkritumu rašanās novēršanas programmas, un vajadzības gadījumā informācija par 8. pantā paredzētajiem pasākumiem attiecībā uz ražotāja paplašinātu atbildību.

Pārskatu sagatavo, balstoties uz anketu vai paraugu, ko Komisija izstrādā saskaņā ar Padomes Direktīvas 91/692/EEK (1991. gada 23. decembris), ar ko standartizē un racionalizē ziņojumus par to, kā īsteno dažas direktīvas, kas attiecas uz vidi (27), 6. pantā minēto procedūru. Pārskatu Komisijai sniedz deviņos mēnešos pēc tam, kad beidzies tajā aptvertais triju gadu laikposms.

2.   Minēto anketu vai paraugu Komisija nosūta dalībvalstīm sešus mēnešus pirms nozares pārskatā aptvertā laikposma sākuma.

3.   Pārskatu par šīs direktīvas īstenošanu Komisija publicē deviņos mēnešos pēc dalībvalstu sagatavotu nozares pārskatu saņemšanas saskaņā ar 1. punktu.

4.   Pirmajā pārskatā, kurš aptver laikposmu līdz 2014. gada 12. decembrim, Komisija izvērtē šīs direktīvas īstenošanu, tostarp energoefektivitātes nosacījumus, un vajadzības gadījumā nāk klajā ar priekšlikumu to pārskatīt. Pārskatā izvērtē spēkā esošās dalībvalstu atkritumu rašanās novēršanas programmas, mērķus un rādītājus un pārskata iespējas ieviest Kopienas mēroga programmas, tostarp ražotāja paplašinātas atbildības shēmas saistībā ar noteiktām atkritumu plūsmām, mērķus, rādītājus un pasākumus saistībā ar pārstrādi, kā arī materiālu un enerģijas reģenerācijas darbībām, kuras var dot ieguldījumu 1. un 4. pantā noteikto mērķu efektīvākā sasniegšanā.

38. pants

Interpretācija un pielāgošana tehnikas attīstībai

1.   Komisija var izstrādāt pamatnostādnes, kā interpretēt reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas.

Vajadzības gadījumā precizē II pielikumā R 1 minētās sadedzināšanas iekārtu formulas piemērošanu. Var ņemt vērā vietējos klimatiskos apstākļus, piemēram, lielu aukstumu un vajadzību pēc apkures, ciktāl tie ietekmē tās enerģijas apjomus, ko tehniski var izmantot vai saražot elektrības, apkures, atvēsinoša vai darbinoša tvaika veidā. Var arī ņemt vērā vietējos apstākļus tālākajos reģionos, kā atzīts Līguma 299. panta 2. punkta ceturtajā daļā, un Spānijas un Portugāles Pievienošanās akta 25. pantā minētajās teritorijās. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Pielikumus var grozīt, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

39. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

40. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2010. gada 12. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības.

Kad dalībvalstis pieņem minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstīs nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

41. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

Ar šo Direktīvas 75/439/EEK, 91/689/EEK un 2006/12/EK tiek atceltas no 2010. gada 12. decembra.

Tomēr no 2008. gada 12. decembra piemēro šādu noteikumus:

| a) | Direktīvas 75/439/EEK 10. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Komisija nosaka to mērījumu standartmetodi, ar kuriem nosaka PHB/PHT saturu atkritumeļļās. Šo pasākumu, kurš ir paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 18. panta 4. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/12/EK (2006. gada 5. aprīlis) par atkritumiem (28). |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 75/439/EEK 10. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Komisija nosaka to mērījumu standartmetodi, ar kuriem nosaka PHB/PHT saturu atkritumeļļās. Šo pasākumu, kurš ir paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 18. panta 4. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/12/EK (2006. gada 5. aprīlis) par atkritumiem (28).

| b) | ar šo Direktīvu 91/689/EEK groza šādi:






  i) | 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Šajā direktīvā “bīstamie atkritumi” ir:






  — | atkritumi, kuri ir klasificēti kā bīstamie atkritumi un kuri ir iekļauti ar Komisijas Lēmumu 2000/532/EK (29) noteiktajā sarakstā, pamatojoties uz šīs direktīvas I un II pielikumu. Šiem atkritumiem ir jābūt vienai vai vairākām III pielikumā minētajām īpašībām. Sarakstā ņem vērā atkritumu izcelsmi un sastāvu, un vajadzības gadījumā koncentrācijas robežvērtības. Šo sarakstu periodiski pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 18. panta 4. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/12/EK (2006. gada 5. aprīlis) par atkritumiem (30); |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ar šo Direktīvu 91/689/EEK groza šādi:

i)

1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Šajā direktīvā “bīstamie atkritumi” ir:

—

atkritumi, kuri ir klasificēti kā bīstamie atkritumi un kuri ir iekļauti ar Komisijas Lēmumu 2000/532/EK (29) noteiktajā sarakstā, pamatojoties uz šīs direktīvas I un II pielikumu. Šiem atkritumiem ir jābūt vienai vai vairākām III pielikumā minētajām īpašībām. Sarakstā ņem vērā atkritumu izcelsmi un sastāvu, un vajadzības gadījumā koncentrācijas robežvērtības. Šo sarakstu periodiski pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 18. panta 4. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/12/EK (2006. gada 5. aprīlis) par atkritumiem (30);

| — | jebkuri citi atkritumi, kuriem, kā uzskata dalībvalsts, piemīt viena vai vairākas no III pielikumā minētajām īpašībām. Par šādiem gadījumiem ziņo Komisijai un tos pārskata, lai pielāgotu sarakstu. Šos pasākumus, kuri ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2006/12/EK 18. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

—

jebkuri citi atkritumi, kuriem, kā uzskata dalībvalsts, piemīt viena vai vairākas no III pielikumā minētajām īpašībām. Par šādiem gadījumiem ziņo Komisijai un tos pārskata, lai pielāgotu sarakstu. Šos pasākumus, kuri ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2006/12/EK 18. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| ii) | 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “9. pants
  Pasākumus, kuri ir nepieciešami, lai šīs direktīvas pielikumus pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai un pārskatītu 1. panta 4. punktā minēto atkritumu sarakstu, un kuri ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2006/12/EK 18. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- |

ii)

9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“9. pants

Pasākumus, kuri ir nepieciešami, lai šīs direktīvas pielikumus pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai un pārskatītu 1. panta 4. punktā minēto atkritumu sarakstu, un kuri ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2006/12/EK 18. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| c) | ar šo Direktīvu 2006/12/EK groza šādi:






  i) | 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkā piemēro Komisijas Lēmumu 2000/532/EK (31), kurā ir to atkritumu saraksts, kas pieder šīs direktīvas I pielikumā iekļautajām kategorijām. Šo sarakstu periodiski pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina. Šos pasākumus, kuri ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2006/12/EK 18. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- | --- |

c)

ar šo Direktīvu 2006/12/EK groza šādi:

i)

1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkā piemēro Komisijas Lēmumu 2000/532/EK (31), kurā ir to atkritumu saraksts, kas pieder šīs direktīvas I pielikumā iekļautajām kategorijām. Šo sarakstu periodiski pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina. Šos pasākumus, kuri ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2006/12/EK 18. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| ii) | 17. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “17. pants
  Grozījumus, kuri ir nepieciešami, lai pielikumus pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai, un kuri ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2006/12/EK 18. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- |

ii)

17. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“17. pants

Grozījumus, kuri ir nepieciešami, lai pielikumus pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai, un kuri ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar Direktīvas 2006/12/EK 18. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| iii) | 18. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā 8. pantu.”. |
| --- | --- |

iii)

18. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā 8. pantu.”.

Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu V pielikumā.

42. pants

Spēkā stāšanās

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

43. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2008. gada 19. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-P. JOUYET

---

(1)  OV C 309, 16.12.2006., 55. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.9.2006., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. februāra Atzinums (OV C 287 E, 29.11.2007., 135. lpp.), Padomes 2007. gada 20. decembra Kopējā nostāja (OV C 71 E, 18.3.2008., 16. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2008. gada 20. oktobra Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp.

4

(5)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV C 104 E, 30.4.2004., 401. lpp.

6

(7)  OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Direktīva aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/1/EK (OV L 24, 29.1.2008., 8. lpp.).

7

(8)  OV C 76, 11.3.1997., 1. lpp.

8

(9)  OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp.

9

(10)  Komisijas Lēmums 2000/532/EK (2000. gada 3. maijs), ar ko aizstāj Lēmumu 94/3/EK, ar kuru izveidots atkritumu saraksts saskaņā ar 1. panta a) punktu Padomes Direktīvā 75/442/EEK par atkritumiem, un Padomes Lēmumu 94/904/EK, ar kuru izveidots bīstamo atkritumu saraksts saskaņā ar 1. panta 4. punktu Padomes Direktīvā 91/689/EEK par bīstamajiem atkritumiem (OV L 226, 6.9.2000., 3. lpp.).

10

(11)  OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.

11

(12)  OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.

12

(13)  OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.

13

(14)  OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp.

14

(15)  OV L 266, 26.9.2006., 1. lpp.

15

(16)  OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.

16

(17)  OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.

17

(18)  OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp.

18

(19)  OV L 194, 25.7.1975., 23. lpp.

19

(20)  OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.

20

(21)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

21

(22)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

22

(23)  OV L 102, 11.4.2006., 15. lpp.

23

(24)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

24

(25)  OV L 332, 9.12.2002., 1. lpp.

25

(26)  OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.

26

(27)  OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.

27

(28)  OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp.”;

28

(29)  OV L 226, 6.9.2000., 3. lpp.

29

(30)  OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp.”;

30

(31)  OV L 226, 6.9.2000., 3. lpp.”;

31

---

I PIELIKUMS

ATKRITUMU APGLABĀŠANA

| D 1 | Noglabāšana virs vai zem zemes (piem., atkritumu poligonā u.c.) |
| --- | --- |

D 1

Noglabāšana virs vai zem zemes (piem., atkritumu poligonā u.c.)

| D 2 | Attīrīšana augsnē (piemēram, šķidro atkritumu vai dūņu bioloģiska noārdīšanās augsnē u.tml.) |
| --- | --- |

D 2

Attīrīšana augsnē (piemēram, šķidro atkritumu vai dūņu bioloģiska noārdīšanās augsnē u.tml.)

| D 3 | Iesūknēšana zemes dzīlēs (piemēram, iesūknējamu atkritumu iesūknēšana akās, sālsalās vai dabīgi radušos apakšzemes dobumos u.tml.) |
| --- | --- |

D 3

Iesūknēšana zemes dzīlēs (piemēram, iesūknējamu atkritumu iesūknēšana akās, sālsalās vai dabīgi radušos apakšzemes dobumos u.tml.)

| D 4 | Uzglabāšana dīķos vai baseinos (piem., šķidrumu vai dūņainu atkritumu novietošana bedrēs, dīķos, lagūnās u.tml.) |
| --- | --- |

D 4

Uzglabāšana dīķos vai baseinos (piem., šķidrumu vai dūņainu atkritumu novietošana bedrēs, dīķos, lagūnās u.tml.)

| D 5 | Īpaši ierīkoti atkritumu poligoni (piemēram, atkritumu apglabāšana atsevišķos izklātos nodalījumos, kas ir nošķirti cits no cita un no vides u.tml.) |
| --- | --- |

D 5

Īpaši ierīkoti atkritumu poligoni (piemēram, atkritumu apglabāšana atsevišķos izklātos nodalījumos, kas ir nošķirti cits no cita un no vides u.tml.)

| D 6 | Ievadīšana ūdenstilpnē, izņemot jūras/okeānus |
| --- | --- |

D 6

Ievadīšana ūdenstilpnē, izņemot jūras/okeānus

| D 7 | Izgāšana jūrā vai okeānā, arī apglabāšana jūras gultnē |
| --- | --- |

D 7

Izgāšana jūrā vai okeānā, arī apglabāšana jūras gultnē

| D 8 | Bioloģiska apstrāde, kas nav minēta citur šajā pielikumā un kuru dēļ veidojas galējie savienojumi vai maisījumi, kurus apglabā, izmantojot kādu no D 1 līdz D 12 punktā minētajiem paņēmieniem |
| --- | --- |

D 8

Bioloģiska apstrāde, kas nav minēta citur šajā pielikumā un kuru dēļ veidojas galējie savienojumi vai maisījumi, kurus apglabā, izmantojot kādu no D 1 līdz D 12 punktā minētajiem paņēmieniem

| D 9 | Fizikāli ķīmiska apstrāde, kas nav minēta citur šajā pielikumā un kuras dēļ veidojas galējie savienojumi vai maisījumi, kurus apglabā, izmantojot kādu no D 1 līdz D 12 punktā minētajiem paņēmieniem (piemēram, iztvaicēšana, žāvēšana, kalcinēšana u.tml.) |
| --- | --- |

D 9

Fizikāli ķīmiska apstrāde, kas nav minēta citur šajā pielikumā un kuras dēļ veidojas galējie savienojumi vai maisījumi, kurus apglabā, izmantojot kādu no D 1 līdz D 12 punktā minētajiem paņēmieniem (piemēram, iztvaicēšana, žāvēšana, kalcinēšana u.tml.)

| D 10 | Sadedzināšana uz zemes |
| --- | --- |

D 10

Sadedzināšana uz zemes

| D 11 | Sadedzināšana jūrā (1) |
| --- | --- |

D 11

Sadedzināšana jūrā (1)

| D 12 | Pastāvīga glabāšana (piem., konteineru noglabāšana kalnraktuvēs u.tml.) |
| --- | --- |

D 12

Pastāvīga glabāšana (piem., konteineru noglabāšana kalnraktuvēs u.tml.)

| D 13 | Sajaukšana, pirms izmanto kādu no D 1 līdz D 12 minētajiem paņēmieniem (2) |
| --- | --- |

D 13

Sajaukšana, pirms izmanto kādu no D 1 līdz D 12 minētajiem paņēmieniem (2)

| 14 D | Pārsaiņošana, pirms izmanto kādu no D 1 līdz D 13 punktā minētajiem paņēmieniem |
| --- | --- |

14 D

Pārsaiņošana, pirms izmanto kādu no D 1 līdz D 13 punktā minētajiem paņēmieniem

| D 15 | Glabāšana, pirms izmanto kādu no D 1 līdz D 14 punktā minētajiem paņēmieniem (izņemot pagaidu glabāšanu pirms savākšanas teritorijā, kur atkritumi radīti) (3) |
| --- | --- |

D 15

Glabāšana, pirms izmanto kādu no D 1 līdz D 14 punktā minētajiem paņēmieniem (izņemot pagaidu glabāšanu pirms savākšanas teritorijā, kur atkritumi radīti) (3)

---

(1)  Šī darbība ir aizliegta ar ES tiesību aktiem un starptautiskām konvencijām.

(2)  Ja nav cita piemērota D koda, tas var ietvert iepriekšējas darbības pirms apglabāšanas, tostarp pirmsapstrādi, inter alia, šķirošanu, saspiešanu, presēšanu, granulēšanu, žāvēšanu, smalcināšanu, kondicionēšanu vai nošķiršanu, pirms izmanto kādu no D 1 līdz D 12 minētajiem paņēmieniem.

(3)  Pagaidu glabāšana ir iepriekšēja glabāšana saskaņā ar 3. panta 10. punktu.

---

II PIELIKUMS

ATKRITUMU REĢENERĀCIJA

| R 1 | Izmanto galvenokārt kā degvielu vai citu līdzekli enerģijas ražošanai (1). |
| --- | --- |

R 1

Izmanto galvenokārt kā degvielu vai citu līdzekli enerģijas ražošanai (1).

| R 2 | Šķīdinātāju atgūšana/reģenerācija |
| --- | --- |

R 2

Šķīdinātāju atgūšana/reģenerācija

| R 3 | Organisko vielu pārstrāde/atgūšana, izņemot šķīdinātājus (arī kompostēšana un citi bioloģiskas pārstrādes paņēmieni) (2) |
| --- | --- |

R 3

Organisko vielu pārstrāde/atgūšana, izņemot šķīdinātājus (arī kompostēšana un citi bioloģiskas pārstrādes paņēmieni) (2)

| R 4 | Metālu un metālu savienojumu pārstrāde/atgūšana |
| --- | --- |

R 4

Metālu un metālu savienojumu pārstrāde/atgūšana

| R 5 | Citu neorganisko materiālu pārstrāde/atgūšana (3) |
| --- | --- |

R 5

Citu neorganisko materiālu pārstrāde/atgūšana (3)

| R 6 | Skābju vai bāzu reģenerācija |
| --- | --- |

R 6

Skābju vai bāzu reģenerācija

| R 7 | Piesārņojuma apkarošanai izmantoto vielu reģenerācija |
| --- | --- |

R 7

Piesārņojuma apkarošanai izmantoto vielu reģenerācija

| R 8 | Katalizatoru komponentu reģenerācija |
| --- | --- |

R 8

Katalizatoru komponentu reģenerācija

| R 9 | Eļļu reģenerācija vai atkārtota izmantošana citā veidā |
| --- | --- |

R 9

Eļļu reģenerācija vai atkārtota izmantošana citā veidā

| R 10 | Apstrāde augsnē, kā rezultātā labumu gūst lauksaimniecība vai kā rezultātā notiek ekoloģiski uzlabojumi |
| --- | --- |

R 10

Apstrāde augsnē, kā rezultātā labumu gūst lauksaimniecība vai kā rezultātā notiek ekoloģiski uzlabojumi

| R 11 | Tādu atkritumu izmantošana, kas iegūti, izmantojot jebkuru no R 1 līdz R 10 minētajām darbībām |
| --- | --- |

R 11

Tādu atkritumu izmantošana, kas iegūti, izmantojot jebkuru no R 1 līdz R 10 minētajām darbībām

| R 12 | Atkritumu apmaiņa, lai ar tiem veiktu kādu no R 1 līdz R 11 minētajām darbībām (4) |
| --- | --- |

R 12

Atkritumu apmaiņa, lai ar tiem veiktu kādu no R 1 līdz R 11 minētajām darbībām (4)

| R 13 | Atkritumu glabāšana līdz jebkuras R 1 līdz R 12 punktā minētas darbības izmantošanas (izņemot īslaicīgu glabāšanu pirms savākšanas vietā, kur atkritumi radīti) (5) |
| --- | --- |

R 13

Atkritumu glabāšana līdz jebkuras R 1 līdz R 12 punktā minētas darbības izmantošanas (izņemot īslaicīgu glabāšanu pirms savākšanas vietā, kur atkritumi radīti) (5)

---

(1)  Tas ietver cieto sadzīves atkritumu apstrādei īpaši paredzētas atkritumu sadedzināšanas iekārtas tikai tad, ja to energoefektivitāte ir līdzvērtīga vai lielāka par:

| — | 0,60 – iekārtām, kas saskaņā ar piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem darbojas un kam piešķirta atļauja pirms 2009. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

0,60 – iekārtām, kas saskaņā ar piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem darbojas un kam piešķirta atļauja pirms 2009. gada 1. janvāra,

| — | 0,65 – iekārtām, kam piešķirta atļauja pēc 2008. gada 31. decembra, |
| --- | --- |

—

0,65 – iekārtām, kam piešķirta atļauja pēc 2008. gada 31. decembra,

to aprēķinot ar šādu formulu:

energoefektivitāte = (Ep – (Ef + Ei))/(0,97 × (Ew + Ef)),

kur:

| | Ep ir enerģijas apjoms, kas gadā saražots kā siltums vai elektrība. To aprēķina, enerģiju elektrības formā reizinot ar 2,6 un komerciālos nolūkos ražotu siltuma apjomu reizinot ar 1,1 (GJ/gadā) |
| --- | --- |

Ep ir enerģijas apjoms, kas gadā saražots kā siltums vai elektrība. To aprēķina, enerģiju elektrības formā reizinot ar 2,6 un komerciālos nolūkos ražotu siltuma apjomu reizinot ar 1,1 (GJ/gadā)

| | Ef ir tās enerģijas apjoms, ko sistēmā gada laikā ievada no degvielām, kas rada tvaikus (GJ/gadā). |
| --- | --- |

Ef ir tās enerģijas apjoms, ko sistēmā gada laikā ievada no degvielām, kas rada tvaikus (GJ/gadā).

| | Ew ir apstrādātajos atkritumos ietvertais enerģijas apjoms gadā, kas aprēķināts, izmantojot atkritumu kopējo siltumietilpību (GJ/gadā). |
| --- | --- |

Ew ir apstrādātajos atkritumos ietvertais enerģijas apjoms gadā, kas aprēķināts, izmantojot atkritumu kopējo siltumietilpību (GJ/gadā).

| | Ei ir tās enerģijas apjoms, ko gada laikā importē, izņemot Ew un Ef (GJ/gadā) |
| --- | --- |

Ei ir tās enerģijas apjoms, ko gada laikā importē, izņemot Ew un Ef (GJ/gadā)

| | 0,97 ir koeficients, kas atspoguļo smago pelnu un izstarošanas dēļ zudušu enerģiju. |
| --- | --- |

0,97 ir koeficients, kas atspoguļo smago pelnu un izstarošanas dēļ zudušu enerģiju.

Šo formulu izmanto saskaņā ar atsauces dokumentu par labākajām pieejamām metodēm atkritumu sadedzināšanai.

(2)  Tas ietver gazifikāciju un pirolīzi, izmantojot sastāvdaļas kā ķīmiskas vielas.

(3)  Tas ietver augsnes tīrīšanu, kā rezultātā augsne tiek reģenerēta un tiek pārstrādāti neorganiskie celtniecības materiāli.

(4)  Ja nav cita piemērota R koda, tas var ietvert iepriekšējas darbības pirms reģenerācijas, tostarp pirmsapstrādi, inter alia, demontāžu, šķirošanu, saspiešanu, presēšanu, granulēšanu, žāvēšanu, smalcināšanu, kondicionēšanu, pārsaiņošanu, atdalīšanu vai sajaukšanu, pirms izmanto kādu no R 1 līdz R 11 minētajām darbībām.

(5)  Pagaidu glabāšana ir iepriekšēja glabāšana saskaņā ar 3. panta 10. punktu.

---

III PIELIKUMS

ATKRITUMU ĪPAŠĪBAS, KAS PADARA TOS BĪSTAMUS

| H 1 | “Sprādzienbīstams”: vielas un preparāti, kas var sprāgt atklātas liesmas iedarbībā vai kas ir jutīgāki pret triecieniem vai berzi nekā dinitrobenzols. |
| --- | --- |

H 1

“Sprādzienbīstams”: vielas un preparāti, kas var sprāgt atklātas liesmas iedarbībā vai kas ir jutīgāki pret triecieniem vai berzi nekā dinitrobenzols.

| H 2 | “Spēcīgs oksidētājs”: vielas un preparāti, kas kontaktā ar citām, jo īpaši uzliesmojošām, vielām, izraisa eksotermiskas reakcijas. |
| --- | --- |

H 2

“Spēcīgs oksidētājs”: vielas un preparāti, kas kontaktā ar citām, jo īpaši uzliesmojošām, vielām, izraisa eksotermiskas reakcijas.

| H 3-A | “Viegli uzliesmojošs”:






  — | šķidras vielas un preparāti, kuru uzliesmošanas temperatūra ir zemāka nekā 21 °C (tostarp īpaši viegli uzliesmojoši šķidrumi), vai |
| --- | --- | --- |

H 3-A

“Viegli uzliesmojošs”:

—

šķidras vielas un preparāti, kuru uzliesmošanas temperatūra ir zemāka nekā 21 °C (tostarp īpaši viegli uzliesmojoši šķidrumi), vai

| — | vielas un preparātus, kas apkārtējā temperatūrā kontaktā ar gaisu var sakarst un aizdegties, nepievadot enerģiju, vai |
| --- | --- |

—

vielas un preparātus, kas apkārtējā temperatūrā kontaktā ar gaisu var sakarst un aizdegties, nepievadot enerģiju, vai

| — | cietas vielas un preparātus, kas pēc īsa kontakta ar uguns avotu var sakarst un aizdegties un kuri pēc uguns avota aizvākšanas turpina degt vai tiek izlietoti, vai |
| --- | --- |

—

cietas vielas un preparātus, kas pēc īsa kontakta ar uguns avotu var sakarst un aizdegties un kuri pēc uguns avota aizvākšanas turpina degt vai tiek izlietoti, vai

| — | gāzveida vielas un preparāti, kas ir uzliesmojoši gaisā pie normāla spiediena, vai |
| --- | --- |

—

gāzveida vielas un preparāti, kas ir uzliesmojoši gaisā pie normāla spiediena, vai

| — | vielas un preparāti, kas, saskaroties ar ūdeni vai mitru gaisu, izdala viegli uzliesmojošas gāzes bīstamos daudzumos. |
| --- | --- |

—

vielas un preparāti, kas, saskaroties ar ūdeni vai mitru gaisu, izdala viegli uzliesmojošas gāzes bīstamos daudzumos.

| H 3-B | “Uzliesmojošs”: šķidras vielas un preparāti ar uzliesmošanas temperatūru no 21 °C līdz 55 °C. |
| --- | --- |

H 3-B

“Uzliesmojošs”: šķidras vielas un preparāti ar uzliesmošanas temperatūru no 21 °C līdz 55 °C.

| H 4 | “Kairinošs”: nekodīgas vielas un preparāti, kas tūlītējā, ilgstošā vai atkārtotā saskarsmē ar ādu vai gļotādas membrānu var izraisīt iekaisumu. |
| --- | --- |

H 4

“Kairinošs”: nekodīgas vielas un preparāti, kas tūlītējā, ilgstošā vai atkārtotā saskarsmē ar ādu vai gļotādas membrānu var izraisīt iekaisumu.

| H 5 | “Kaitīgs”: vielas un preparāti, kas, ieelpoti, norīti vai absorbēti caur ādu, var radīt noteiktu veselības apdraudējumu. |
| --- | --- |

H 5

“Kaitīgs”: vielas un preparāti, kas, ieelpoti, norīti vai absorbēti caur ādu, var radīt noteiktu veselības apdraudējumu.

| H 6 | “Toksisks”: vielas un preparāti (tostarp ļoti toksiskas vielas un preparāti), kas, ieelpoti, norīti vai absorbēti caur ādu, var radīt nopietnus akūtus vai hroniskus veselības apdraudējumus vai pat izraisīt nāvi. |
| --- | --- |

H 6

“Toksisks”: vielas un preparāti (tostarp ļoti toksiskas vielas un preparāti), kas, ieelpoti, norīti vai absorbēti caur ādu, var radīt nopietnus akūtus vai hroniskus veselības apdraudējumus vai pat izraisīt nāvi.

| H 7 | “Kancerogēns”: vielas un preparāti, kas, ieelpoti, norīti vai absorbēti caur ādu, var izraisīt vēzi vai paaugstināt tā rašanās iespējamību. |
| --- | --- |

H 7

“Kancerogēns”: vielas un preparāti, kas, ieelpoti, norīti vai absorbēti caur ādu, var izraisīt vēzi vai paaugstināt tā rašanās iespējamību.

| H 8 | “Kodīgs”: vielas un preparāti, kas, nonākot saskarē ar dzīvajiem audiem, tos var iznīcināt. |
| --- | --- |

H 8

“Kodīgs”: vielas un preparāti, kas, nonākot saskarē ar dzīvajiem audiem, tos var iznīcināt.

| H 9 | “Infekciozs”: vielas un preparāti, kas satur dzīvotspējīgus mikroorganismus vai to toksīnus, par ko ir zināms vai domājams, ka tie var izraisīt cilvēku vai citu dzīvu organismu saslimšanu. |
| --- | --- |

H 9

“Infekciozs”: vielas un preparāti, kas satur dzīvotspējīgus mikroorganismus vai to toksīnus, par ko ir zināms vai domājams, ka tie var izraisīt cilvēku vai citu dzīvu organismu saslimšanu.

| H 10 | “Toksisks reprodukcijai”: vielas un preparāti, kas, ieelpoti, norīti vai absorbēti caur ādu, var izraisīt nepārmantojamas ģenētiskas anomālijas vai palielināt to rašanās iespējamību. |
| --- | --- |

H 10

“Toksisks reprodukcijai”: vielas un preparāti, kas, ieelpoti, norīti vai absorbēti caur ādu, var izraisīt nepārmantojamas ģenētiskas anomālijas vai palielināt to rašanās iespējamību.

| H 11 | “Mutagēns”: vielas un preparāti, kas, ieelpoti, norīti vai absorbēti caur ādu, var izraisīt pārmantojamas ģenētiskas anomālijas vai palielināt to rašanās iespējamību. |
| --- | --- |

H 11

“Mutagēns”: vielas un preparāti, kas, ieelpoti, norīti vai absorbēti caur ādu, var izraisīt pārmantojamas ģenētiskas anomālijas vai palielināt to rašanās iespējamību.

| H 12 | Atkritumi, kas, saskaroties ar ūdeni, gaisu vai skābi, izdala toksiskas vai ļoti toksiskas gāzes. |
| --- | --- |

H 12

Atkritumi, kas, saskaroties ar ūdeni, gaisu vai skābi, izdala toksiskas vai ļoti toksiskas gāzes.

| H 13 (1) | “Jutīgumu izraisošs”: vielas un preparāti, pret kuriem var rasties paaugstināts jutīgums, tos ieelpojot vai tiem absorbējoties caur ādu, un vielas vai preparāta turpmākajā ietekmē veidojas tiem raksturīgs kaitīgums. |
| --- | --- |

H 13 (1)

“Jutīgumu izraisošs”: vielas un preparāti, pret kuriem var rasties paaugstināts jutīgums, tos ieelpojot vai tiem absorbējoties caur ādu, un vielas vai preparāta turpmākajā ietekmē veidojas tiem raksturīgs kaitīgums.

| H 14 | “Ekotoksisks”: atkritumi, kas rada vai var radīt tūlītēju vai kavētu apdraudējumu vienam vai vairākiem vides elementiem. |
| --- | --- |

H 14

“Ekotoksisks”: atkritumi, kas rada vai var radīt tūlītēju vai kavētu apdraudējumu vienam vai vairākiem vides elementiem.

| H 15 | Atkritumi, kas pēc apglabāšanas jebkādi var izdalīt kādu citu vielu, piemēram, infiltrātu, kam piemīt kāda no iepriekš minētajām īpašībām. |
| --- | --- |

H 15

Atkritumi, kas pēc apglabāšanas jebkādi var izdalīt kādu citu vielu, piemēram, infiltrātu, kam piemīt kāda no iepriekš minētajām īpašībām.

Piezīmes

| 1. | Bīstamības apzīmējumus “toksisks” (un “ļoti toksisks”), “kaitīgs”, “kodīgs”, “kairinošs”, “kancerogēns”, “toksisks reprodukcijai”, “mutagēns” un “ekotoksisks” piešķir, balstoties uz kritērijiem, kas paredzēti VI pielikumā Padomes Direktīvai 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (2). |
| --- | --- |

1.

Bīstamības apzīmējumus “toksisks” (un “ļoti toksisks”), “kaitīgs”, “kodīgs”, “kairinošs”, “kancerogēns”, “toksisks reprodukcijai”, “mutagēns” un “ekotoksisks” piešķir, balstoties uz kritērijiem, kas paredzēti VI pielikumā Padomes Direktīvai 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (2).

| 2. | Vajadzības gadījumā piemēro robežvērtības, kas uzskaitītas II un III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (3). |
| --- | --- |

2.

Vajadzības gadījumā piemēro robežvērtības, kas uzskaitītas II un III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (3).

Testu metodes

Metodes, kas jāizmanto, ir aprakstītas Direktīvas 67/548/EEK V pielikumā, kā arī citās attiecīgās CEN piezīmēs.

---

(1)  Ciktāl ir pieejamas testēšanas metodes.

(2)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

(3)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

---

IV PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 29. PANTĀ MINĒTO ATKRITUMU RAŠANĀS NOVĒRŠANAS PASĀKUMU PIEMĒRI

Pasākumi, kas var ietekmēt atkritumu radīšanas pamatnosacījumus

| 1. | Plānošanas pasākumu vai citu ekonomikas instrumentu izmantošana, kas veicina resursu efektīvu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.

Plānošanas pasākumu vai citu ekonomikas instrumentu izmantošana, kas veicina resursu efektīvu izmantošanu.

| 2. | Pētniecības un attīstības veicināšana, lai izstrādātu tīrākus un mazāku atkritumu daudzumu radošus produktus un tehnoloģijas, un tādas pētniecības un attīstības rezultātu izplatīšana un izmantošana. |
| --- | --- |

2.

Pētniecības un attīstības veicināšana, lai izstrādātu tīrākus un mazāku atkritumu daudzumu radošus produktus un tehnoloģijas, un tādas pētniecības un attīstības rezultātu izplatīšana un izmantošana.

| 3. | Tādu efektīvu un nozīmīgu rādītāju izstrāde, kas ļauj konstatēt ar atkritumu radīšanu saistītu ietekmi uz vidi un kas vērsta uz atkritumu rašanās novēršanu visos mērogos, piemēram, Kopienas mērogā veikti produktu salīdzinājumi, vietēju iestāžu darbības un attiecīgas valsts mērogā veikti pasākumi. |
| --- | --- |

3.

Tādu efektīvu un nozīmīgu rādītāju izstrāde, kas ļauj konstatēt ar atkritumu radīšanu saistītu ietekmi uz vidi un kas vērsta uz atkritumu rašanās novēršanu visos mērogos, piemēram, Kopienas mērogā veikti produktu salīdzinājumi, vietēju iestāžu darbības un attiecīgas valsts mērogā veikti pasākumi.

Pasākumi, kas var ietekmēt projektēšanas un ražošanas, un izplatīšanas stadiju

| 4. | Ekodizaina veicināšana (vides aspektu sistemātiska iestrāde produkta konstrukcijā, lai uzlabotu tā ietekmi uz vidi visā tā aprites ciklā). |
| --- | --- |

4.

Ekodizaina veicināšana (vides aspektu sistemātiska iestrāde produkta konstrukcijā, lai uzlabotu tā ietekmi uz vidi visā tā aprites ciklā).

| 5. | Informācijas sniegšana par atkritumu rašanās novēršanas metodēm, lai rūpniecībā ieviestu labākās pieejamās metodes. |
| --- | --- |

5.

Informācijas sniegšana par atkritumu rašanās novēršanas metodēm, lai rūpniecībā ieviestu labākās pieejamās metodes.

| 6. | Mācību organizēšana kompetentām iestādēm saistībā ar atkritumu rašanās novēršanas prasību ietveršanu atļaujās saskaņā ar šo direktīvu un Direktīvu 96/61/EK. |
| --- | --- |

6.

Mācību organizēšana kompetentām iestādēm saistībā ar atkritumu rašanās novēršanas prasību ietveršanu atļaujās saskaņā ar šo direktīvu un Direktīvu 96/61/EK.

| 7. | Atkritumu rašanās novēršanas pasākumu ieviešana iekārtās, uz ko neattiecas Direktīva 96/61/EK. Ja vajadzīgs, tādi pasākumi varētu ietvert atkritumu rašanās novēršanas izvērtējumus vai plānus. |
| --- | --- |

7.

Atkritumu rašanās novēršanas pasākumu ieviešana iekārtās, uz ko neattiecas Direktīva 96/61/EK. Ja vajadzīgs, tādi pasākumi varētu ietvert atkritumu rašanās novēršanas izvērtējumus vai plānus.

| 8. | Informētības veicināšanas kampaņu izmantošana vai finansiāla, lēmumu pieņemšanas vai citāda atbalsta sniegšana uzņēmumiem. Tādi pasākumi varētu būt jo īpaši efektīvi, ja tie ir vērsti uz maziem un vidējiem uzņēmumiem vai pielāgoti tiem, un darbojas ar izveidotu uzņēmumu tīklu palīdzību. |
| --- | --- |

8.

Informētības veicināšanas kampaņu izmantošana vai finansiāla, lēmumu pieņemšanas vai citāda atbalsta sniegšana uzņēmumiem. Tādi pasākumi varētu būt jo īpaši efektīvi, ja tie ir vērsti uz maziem un vidējiem uzņēmumiem vai pielāgoti tiem, un darbojas ar izveidotu uzņēmumu tīklu palīdzību.

| 9. | Brīvprātīgu vienošanos, patērētāju un ražotāju diskusiju vai nozares apspriežu izmantošana, lai attiecīgie uzņēmumi vai rūpniecības nozares izstrādātu atkritumu rašanās novēršanas plānus vai mērķus, vai uzlabotu produktus vai iesaiņojumu, kas rada lielu daudzumu atkritumu. |
| --- | --- |

9.

Brīvprātīgu vienošanos, patērētāju un ražotāju diskusiju vai nozares apspriežu izmantošana, lai attiecīgie uzņēmumi vai rūpniecības nozares izstrādātu atkritumu rašanās novēršanas plānus vai mērķus, vai uzlabotu produktus vai iesaiņojumu, kas rada lielu daudzumu atkritumu.

| 10. | Uzticamu vides apsaimniekošanas sistēmu, tostarp EMAS un ISO 14001, veicināšana. |
| --- | --- |

10.

Uzticamu vides apsaimniekošanas sistēmu, tostarp EMAS un ISO 14001, veicināšana.

Pasākumi, kas var ietekmēt patēriņa un izmantošanas stadiju

| 11. | Ekonomikas instrumenti, piemēram, veicinot “videi nekaitīgu iepirkšanos” vai ieviešot obligātu maksājumu, kas pircējiem jāmaksā par konkrētu preci vai iesaiņojuma elementu, ko citādi nodrošinātu bez maksas. |
| --- | --- |

11.

Ekonomikas instrumenti, piemēram, veicinot “videi nekaitīgu iepirkšanos” vai ieviešot obligātu maksājumu, kas pircējiem jāmaksā par konkrētu preci vai iesaiņojuma elementu, ko citādi nodrošinātu bez maksas.

| 12. | Informētības veicināšanas kampaņu izmantošana un informācijas sniegšana, kas vērsta un sabiedrību kopumā vai konkrētu patērētāju grupu. |
| --- | --- |

12.

Informētības veicināšanas kampaņu izmantošana un informācijas sniegšana, kas vērsta un sabiedrību kopumā vai konkrētu patērētāju grupu.

| 13. | Uzticama ekomarķējuma veicināšana. |
| --- | --- |

13.

Uzticama ekomarķējuma veicināšana.

| 14. | Vienošanās ar nozari, piemēram, diskusijas par produktu izmantošanu, piemēram, tās, ko īsteno saskaņā ar integrēto produktu politiku, vai ar mazumtirgotājiem – par atkritumu rašanās novēršanas informācijas un tādu produktu pieejamību, kas mazāk ietekmē vidi. |
| --- | --- |

14.

Vienošanās ar nozari, piemēram, diskusijas par produktu izmantošanu, piemēram, tās, ko īsteno saskaņā ar integrēto produktu politiku, vai ar mazumtirgotājiem – par atkritumu rašanās novēršanas informācijas un tādu produktu pieejamību, kas mazāk ietekmē vidi.

| 15. | Sakarā ar valsts un korporatīvo iepirkumu vides un atkritumu rašanās novēršanas kritēriju ietveršana uzaicinājumos piedalīties konkursos un līgumos saskaņā ar Rokasgrāmatu par valsts iepirkumiem, ņemot vērā vides aspektus, ko Komisija publicējusi 2004. gada 29. oktobrī. |
| --- | --- |

15.

Sakarā ar valsts un korporatīvo iepirkumu vides un atkritumu rašanās novēršanas kritēriju ietveršana uzaicinājumos piedalīties konkursos un līgumos saskaņā ar Rokasgrāmatu par valsts iepirkumiem, ņemot vērā vides aspektus, ko Komisija publicējusi 2004. gada 29. oktobrī.

| 16. | Attiecīgu atkritumos izmestu produktu vai to sastāvdaļu atkārtotas izmantošanas un/vai labošanas veicināšana, jo īpaši izmantojot tādus pasākumus kā izglītošana, ekonomiski, loģistiski vai citi pasākumi, piemēram, izveidojot vai atbalstot akreditētus labošanas un atkārtotas izmantošanas centrus un tīklus, jo īpaši blīvi apdzīvotos reģionos. |
| --- | --- |

16.

Attiecīgu atkritumos izmestu produktu vai to sastāvdaļu atkārtotas izmantošanas un/vai labošanas veicināšana, jo īpaši izmantojot tādus pasākumus kā izglītošana, ekonomiski, loģistiski vai citi pasākumi, piemēram, izveidojot vai atbalstot akreditētus labošanas un atkārtotas izmantošanas centrus un tīklus, jo īpaši blīvi apdzīvotos reģionos.

---

V PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 2006/12/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 3. panta 1. punkts |
| 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 3. panta 5. punkts |
| 1. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 3. panta 6. punkts |
| 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts | 3. panta 9. punkts |
| 1. panta 1. punkta e) apakšpunkts | 3. panta 19. punkts |
| 1. panta 1. punkta f) apakšpunkts | 3. panta 15. punkts |
| 1. panta 1. punkta g) apakšpunkts | 3. panta 10. punkts |
| 1. panta 2. punkts | 7. pants |
| 2. panta 1. punkts | 2. panta 1. punkts |
| 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 2. panta 2. punkts |
| 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkts | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkts | 2. panta 2. punkta d) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punkts | 2. panta 1. punkta f) apakšpunkts un 2. punkta c) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta iv) punkts | 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta v) punkts | 2. panta 1. punkta e) apakšpunkts |
| 2. panta 2. punkts | 2. panta 4. punkts |
| 3. panta 1. punkts | 4. pants |
| 4. panta 1. punkts | 13. pants |
| 4. panta 2. punkts | 36. panta 1. punkts |
| 5. pants | 16. pants |
| 6. pants | — |
| 7. pants | 28. pants |
| 8. pants | 15. pants |
| 9. pants | 23. pants |
| 10. pants | 23. pants |
| 11. pants | 24. un 25. pants |
| 12. pants | 26. pants |
| 13. pants | 34. pants |
| 14. pants | 35. pants |
| 15. pants | 14. pants |
| 16. pants | 37. pants |
| 17. pants | 38. pants |
| 18. panta 1. punkts | 39. panta 1. punkts |
| — | 39. panta 2. punkts |
| 18. panta 2. punkts | 39. panta 4. punkts |
| 18. panta 3. punkts | 39 panta 3. punkts |
| 19. pants | 40. pants |
| 20. pants | — |
| 21. pants | 42. pants |
| 22. pants | 43. pants |
| I pielikums | — |
| II A pielikums | I pielikums |
| II B pielikums | II pielikums |

Direktīva 2006/12/EK

Šī direktīva

1. panta 1. punkta a) apakšpunkts

3. panta 1. punkts

1. panta 1. punkta b) apakšpunkts

3. panta 5. punkts

1. panta 1. punkta c) apakšpunkts

3. panta 6. punkts

1. panta 1. punkta d) apakšpunkts

3. panta 9. punkts

1. panta 1. punkta e) apakšpunkts

3. panta 19. punkts

1. panta 1. punkta f) apakšpunkts

3. panta 15. punkts

1. panta 1. punkta g) apakšpunkts

3. panta 10. punkts

1. panta 2. punkts

7. pants

2. panta 1. punkts

2. panta 1. punkts

2. panta 1. punkta a) apakšpunkts

2. panta 1. punkta a) apakšpunkts

2. panta 1. punkta b) apakšpunkts

2. panta 2. punkts

2. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkts

2. panta 1. punkta d) apakšpunkts

2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkts

2. panta 2. punkta d) apakšpunkts

2. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punkts

2. panta 1. punkta f) apakšpunkts un 2. punkta c) apakšpunkts

2. panta 1. punkta b) apakšpunkta iv) punkts

2. panta 2. punkta a) apakšpunkts

2. panta 1. punkta b) apakšpunkta v) punkts

2. panta 1. punkta e) apakšpunkts

2. panta 2. punkts

2. panta 4. punkts

3. panta 1. punkts

4. pants

4. panta 1. punkts

13. pants

4. panta 2. punkts

36. panta 1. punkts

5. pants

16. pants

6. pants

—

7. pants

28. pants

8. pants

15. pants

9. pants

23. pants

10. pants

23. pants

11. pants

24. un 25. pants

12. pants

26. pants

13. pants

34. pants

14. pants

35. pants

15. pants

14. pants

16. pants

37. pants

17. pants

38. pants

18. panta 1. punkts

39. panta 1. punkts

—

39. panta 2. punkts

18. panta 2. punkts

39. panta 4. punkts

18. panta 3. punkts

39 panta 3. punkts

19. pants

40. pants

20. pants

—

21. pants

42. pants

22. pants

43. pants

I pielikums

—

II A pielikums

I pielikums

II B pielikums

II pielikums

| Direktīva 75/439/EEK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 3. panta 18. punkts |
| 2. pants | 13. un 21. pants |
| 3. panta 1. un 2. punkts | — |
| 3. panta 3. punkts | 13. pants |
| 4. pants | 13. pants |
| 5. panta 1. punkts | — |
| 5. panta 2. punkts | — |
| 5. panta 3. punkts | — |
| 5. panta 4. punkts | 26. un 34. pants |
| 6. pants | 23. pants |
| 7. panta a) punkts | 13. pants |
| 7. panta b) punkts | — |
| 8. panta 1. punkts | — |
| 8. panta 2. punkta a) apakšpunkts | — |
| 8. panta 2. punkta b) apakšpunkts | — |
| 8. panta 3. punkts | — |
| 9. pants | — |
| 10. panta 1. punkts | 18. pants |
| 10. panta 2. punkts | 13. pants |
| 10. panta 3. un 4. punkts | — |
| 10. panta 5. punkts | 19., 21., 25., 34. un 35. pants |
| 11. pants | — |
| 12. pants | 35. pants |
| 13. panta 1. punkts | 34. pants |
| 13. panta 2. punkts | — |
| 14. pants | — |
| 15. pants | — |
| 16. pants | — |
| 17. pants | — |
| 18. pants | 37. pants |
| 19. pants | — |
| 20. pants | — |
| 21. pants | — |
| 22. pants | — |
| I pielikums | — |

Direktīva 75/439/EEK

Šī direktīva

1. panta 1. punkts

3. panta 18. punkts

2. pants

13. un 21. pants

3. panta 1. un 2. punkts

—

3. panta 3. punkts

13. pants

4. pants

13. pants

5. panta 1. punkts

—

5. panta 2. punkts

—

5. panta 3. punkts

—

5. panta 4. punkts

26. un 34. pants

6. pants

23. pants

7. panta a) punkts

13. pants

7. panta b) punkts

—

8. panta 1. punkts

—

8. panta 2. punkta a) apakšpunkts

—

8. panta 2. punkta b) apakšpunkts

—

8. panta 3. punkts

—

9. pants

—

10. panta 1. punkts

18. pants

10. panta 2. punkts

13. pants

10. panta 3. un 4. punkts

—

10. panta 5. punkts

19., 21., 25., 34. un 35. pants

11. pants

—

12. pants

35. pants

13. panta 1. punkts

34. pants

13. panta 2. punkts

—

14. pants

—

15. pants

—

16. pants

—

17. pants

—

18. pants

37. pants

19. pants

—

20. pants

—

21. pants

—

22. pants

—

I pielikums

—

| Direktīva 91/689/EEK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | — |
| 1. panta 2. punkts | — |
| 1. panta 3. punkts | — |
| 1. panta 4. punkts | 3. panta 2. punkts un 7. pants |
| 1. panta 5. punkts | 20. pants |
| 2. panta 1. punkts | 23. pants |
| 2. panta 2. līdz 4. punkts | 18. pants |
| 3. pants | 24., 25. un 26. pants |
| 4. panta 1. punkts | 34. panta 1. punkts |
| 4. panta 2. un 3. punkts | 35. pants |
| 5. panta 1. punkts | 19. panta 1. punkts |
| 5. panta 2. punkts | 34. panta 2. punkts |
| 5. panta 3. punkts | 19. panta 2. punkts |
| 6. pants | 28. pants |
| 7. pants | — |
| 8. pants | — |
| 9. pants | — |
| 10. pants | — |
| 11. pants | — |
| 12. pants | — |
| I un II pielikums | — |
| III pielikums | III pielikums |

Direktīva 91/689/EEK

Šī direktīva

1. panta 1. punkts

—

1. panta 2. punkts

—

1. panta 3. punkts

—

1. panta 4. punkts

3. panta 2. punkts un 7. pants

1. panta 5. punkts

20. pants

2. panta 1. punkts

23. pants

2. panta 2. līdz 4. punkts

18. pants

3. pants

24., 25. un 26. pants

4. panta 1. punkts

34. panta 1. punkts

4. panta 2. un 3. punkts

35. pants

5. panta 1. punkts

19. panta 1. punkts

5. panta 2. punkts

34. panta 2. punkts

5. panta 3. punkts

19. panta 2. punkts

6. pants

28. pants

7. pants

—

8. pants

—

9. pants

—

10. pants

—

11. pants

—

12. pants

—

I un II pielikums

—

III pielikums

III pielikums

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 22.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 312/31

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 2. jūlijs)

par valsts atbalstu, ko Vācija vēlas īstenot DHL labā (paziņots ar numuru C 18/07 (ex N 874/06))

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3178)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/878/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta 1. apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pieprasījusi iesaistīto personu apsvērumus attiecībā uz minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2006. gada 21. decembra vēstulē Vācija pieteica mācību atbalstu, ko paredzēts piešķirt DHL. |
| --- | --- |

(1)

2006. gada 21. decembra vēstulē Vācija pieteica mācību atbalstu, ko paredzēts piešķirt DHL.

| (2) | 2007. gada 27. jūnija vēstulē Komisija darīja zināmu Vācijai savu lēmumu par atbalstu DHL, saskaņā ar kuru uzsāka procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu. Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Vācija pauda savu nostāju 2007. gada 26. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

2007. gada 27. jūnija vēstulē Komisija darīja zināmu Vācijai savu lēmumu par atbalstu DHL, saskaņā ar kuru uzsāka procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu. Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Vācija pauda savu nostāju 2007. gada 26. septembra vēstulē.

| (3) | Komisija aicināja ieinteresētās puses paust savus apsvērumus. DHL savus apsvērumus pauda 2007. gada 15. oktobra vēstulē, un UPS Deutschland tos iesniedza 2007. gada 26. oktobrī. Tie 2007. gada 16. novembra un 2007. gada 20. novembra vēstulēs tika pārsūtīti Vācijai tālāku apsvērumu sniegšanai. Vācija sniedza atbildi 2007. gada 14. decembra vēstulē. Komisija pieprasīja papildu informāciju 2008. gada 12. februārī un 2008. gada 5. jūnijā elektroniskā vēstulē. Vācija sniedza atbildi 2008. gada 14. februāra, 2008. gada 31. marta un 2008. gada 17. jūnija vēstulēs. |
| --- | --- |

(3)

Komisija aicināja ieinteresētās puses paust savus apsvērumus. DHL savus apsvērumus pauda 2007. gada 15. oktobra vēstulē, un UPS Deutschland tos iesniedza 2007. gada 26. oktobrī. Tie 2007. gada 16. novembra un 2007. gada 20. novembra vēstulēs tika pārsūtīti Vācijai tālāku apsvērumu sniegšanai. Vācija sniedza atbildi 2007. gada 14. decembra vēstulē. Komisija pieprasīja papildu informāciju 2008. gada 12. februārī un 2008. gada 5. jūnijā elektroniskā vēstulē. Vācija sniedza atbildi 2008. gada 14. februāra, 2008. gada 31. marta un 2008. gada 17. jūnija vēstulēs.

2.   ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmējs

| (4) | 2005. gadā DHL apgrozījums visā pasaulē bija 18,2 miljardi euro, kas to ierindo vadošo ekspressūtījumu pārvadātāju skaitā. Uzņēmums ir Deutsche Post AG 100 % meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

(4)

2005. gadā DHL apgrozījums visā pasaulē bija 18,2 miljardi euro, kas to ierindo vadošo ekspressūtījumu pārvadātāju skaitā. Uzņēmums ir Deutsche Post AG 100 % meitasuzņēmums.

| (5) | DHL ir ierīkojis jaunu gaisa loģistikas centru ekspressūtījumiem un gaisa kravu pārvadājumiem pie Leipcigas-Halles, kurš bija jānodod ekspluatācijā 2007. gada oktobra beigās. Šā projekta investīcijas kopumā lēšamas uz 250 miljoniem euro. 2004. gada aprīlī DHL saņēma 70 miljonu euro lielu reģionālo investīciju atbalstu, ko Komisija apstiprinājusi kā atbalstu N 608/2003 ar atbalsta maksimālo intensitāti 28 % apmērā. |
| --- | --- |

(5)

DHL ir ierīkojis jaunu gaisa loģistikas centru ekspressūtījumiem un gaisa kravu pārvadājumiem pie Leipcigas-Halles, kurš bija jānodod ekspluatācijā 2007. gada oktobra beigās. Šā projekta investīcijas kopumā lēšamas uz 250 miljoniem euro. 2004. gada aprīlī DHL saņēma 70 miljonu euro lielu reģionālo investīciju atbalstu, ko Komisija apstiprinājusi kā atbalstu N 608/2003 ar atbalsta maksimālo intensitāti 28 % apmērā.

| (6) | Ekspressūtījumu un gaisa kravu pārvadājumu centru izmantos abi iesaistītie uzņēmumi DHL HUB Leipzig GmbH (turpmāk dēvēts par “DHL Hub”) un European Air Transport Leipzig GmbH (turpmāk dēvēts par “DHL EAT”), kas abi ir meitasuzņēmumi un pieder Deutsche Post AG. DHL Hub nodarbosies ar zemes dispečerdienestiem saistībā ar gaisa kravu pārvadājumiem, kamēr DHL EAT būs atbildīgs par DHL lidmašīnu flotes tehnisko kontroli. |
| --- | --- |

(6)

Ekspressūtījumu un gaisa kravu pārvadājumu centru izmantos abi iesaistītie uzņēmumi DHL HUB Leipzig GmbH (turpmāk dēvēts par “DHL Hub”) un European Air Transport Leipzig GmbH (turpmāk dēvēts par “DHL EAT”), kas abi ir meitasuzņēmumi un pieder Deutsche Post AG. DHL Hub nodarbosies ar zemes dispečerdienestiem saistībā ar gaisa kravu pārvadājumiem, kamēr DHL EAT būs atbildīgs par DHL lidmašīnu flotes tehnisko kontroli.

| (7) | DHL Hub un DHL EAT ir iekļauti attīstības apgabalā saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(7)

DHL Hub un DHL EAT ir iekļauti attīstības apgabalā saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

2.2.   Mācību pasākumi

| (8) | Loģistikas centrā DHL veic visus pakalpojumus, kas saistīti ar gaisa kravu apstrādi uz zemes, kā piemēram, pirmslidojuma un pēclidojuma pārbaudes visiem ielidojošajiem un izlidojošajiem gaisa kuģiem. Uzņēmums paredz šim darba laukam pakāpeniski iedalīt 1 500 darbiniekus un tos atbilstoši apmācīt. Taču pieteiktais atbalsts attiecas tikai uz apmācību 485 darbiniekiem. |
| --- | --- |

(8)

Loģistikas centrā DHL veic visus pakalpojumus, kas saistīti ar gaisa kravu apstrādi uz zemes, kā piemēram, pirmslidojuma un pēclidojuma pārbaudes visiem ielidojošajiem un izlidojošajiem gaisa kuģiem. Uzņēmums paredz šim darba laukam pakāpeniski iedalīt 1 500 darbiniekus un tos atbilstoši apmācīt. Taču pieteiktais atbalsts attiecas tikai uz apmācību 485 darbiniekiem.

| (9) | Vācija pieteica tiešas dotācijas piešķiršanu mācību pasākumiem EUR 7 753 307 apmērā, no kuriem pusi sedz Saksijas brīvvalsts un Saksijas-Anhaltes federālā zeme. |
| --- | --- |

(9)

Vācija pieteica tiešas dotācijas piešķiršanu mācību pasākumiem EUR 7 753 307 apmērā, no kuriem pusi sedz Saksijas brīvvalsts un Saksijas-Anhaltes federālā zeme.

| (10) | DHL plānotos mācību pasākumus veica DHL Hub (320 darbinieki) un DHL EAT (165 darbinieki) (3). |
| --- | --- |

(10)

DHL plānotos mācību pasākumus veica DHL Hub (320 darbinieki) un DHL EAT (165 darbinieki) (3).

2.2.1.   DHL Hub

| (11) | DHL Hub piedāvātajos kvalifikācijas celšanas pasākumos galvenokārt iekļauti vispārēji mācību pasākumi, ar kuru palīdzību darbinieki iegūs zināšanas un prasmes, apgūdami noteiktu darbu. Apmācībā ietilpst teorētiskā daļa un praktisko zināšanu apguve tieši darba vietā. DHL Hub gatavojas apmācībā iesaistīt kopumā 320 darbiniekus šādās darbības jomās:
  1.   tabula







  Profesija | Skaits | Uzdevumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Lidmašīnu dispečeri (pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II) | 210 | Gaisa kuģu iekraušana un izkraušana |
| Drošības dienesta darbinieki | 110 | Personu un kravu kontrole |
| (Operatīvās) vadības darbinieki | (110) (4) | Vidējās vadības uzdevumi; personāla vadība un plānošana; vadības uzdevumi |

(11)

DHL Hub piedāvātajos kvalifikācijas celšanas pasākumos galvenokārt iekļauti vispārēji mācību pasākumi, ar kuru palīdzību darbinieki iegūs zināšanas un prasmes, apgūdami noteiktu darbu. Apmācībā ietilpst teorētiskā daļa un praktisko zināšanu apguve tieši darba vietā. DHL Hub gatavojas apmācībā iesaistīt kopumā 320 darbiniekus šādās darbības jomās:

1.   tabula

Profesija

Skaits

Uzdevumi

Lidmašīnu dispečeri (pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II)

210

Gaisa kuģu iekraušana un izkraušana

Drošības dienesta darbinieki

110

Personu un kravu kontrole

(Operatīvās) vadības darbinieki

(110) (4)

Vidējās vadības uzdevumi; personāla vadība un plānošana; vadības uzdevumi

a)   Lidmašīnu dispečers (pirmslidojuma/pēclidojuma aģents II)

| (12) | Pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu pienākumos ietilpst savlaicīga lidmašīnu iekraušana un izkraušana, apkalpošana un pārvadāšana ar tā saukto Ground Service Equipment, lidojuma dokumentācijas nodošana, ziņojumu sastādīšana, kā arī sazināšanās ar pilotiem un lidostas iestādēm. |
| --- | --- |

(12)

Pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu pienākumos ietilpst savlaicīga lidmašīnu iekraušana un izkraušana, apkalpošana un pārvadāšana ar tā saukto Ground Service Equipment, lidojuma dokumentācijas nodošana, ziņojumu sastādīšana, kā arī sazināšanās ar pilotiem un lidostas iestādēm.

| (13) | Pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu apmācībā ietilpst 19 kursi, ieskaitot praktiskās apmācības, kas noris 77 dienu laikā, no tām 47 darba vietā. Mācību pasākumi ir paredzēti darbiniekiem ar pabeigtu apmācību, kas nav saistīti ar minētajiem mācību pasākumiem. Teorētiskās apmācības daļai jānotiek pirms Hub darbības uzsākšanas. Mācībās ietilpst arī kurss ar nosaukumu Unit load device build up, kas tiek uzskatīts par specifisku mācību pasākumu, jo tajā tiek aplūkota tikai DHL izmantojamo konteineru uzbūve. Kopējos mācību pasākumos ietilpst:






  a) | vispārējā drošības apmācība, piemēram, ugunsdrošība, apiešanās ar lidmašīnas kravas nodalījuma durvīm, pirmā palīdzība, bīstamo kravu pārvadājumu apmācība, drošības noteikumi lidlaukā; |
| --- | --- | --- |

(13)

Pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu apmācībā ietilpst 19 kursi, ieskaitot praktiskās apmācības, kas noris 77 dienu laikā, no tām 47 darba vietā. Mācību pasākumi ir paredzēti darbiniekiem ar pabeigtu apmācību, kas nav saistīti ar minētajiem mācību pasākumiem. Teorētiskās apmācības daļai jānotiek pirms Hub darbības uzsākšanas. Mācībās ietilpst arī kurss ar nosaukumu Unit load device build up, kas tiek uzskatīts par specifisku mācību pasākumu, jo tajā tiek aplūkota tikai DHL izmantojamo konteineru uzbūve. Kopējos mācību pasākumos ietilpst:

a)

vispārējā drošības apmācība, piemēram, ugunsdrošība, apiešanās ar lidmašīnas kravas nodalījuma durvīm, pirmā palīdzība, bīstamo kravu pārvadājumu apmācība, drošības noteikumi lidlaukā;

| b) | vispārēja profesionālā apmācība, kas ļauj iegūt atbilstošu gatavības apliecību, piemēram, vadītāja apliecību darbam lidlaukā, darbam ar aprīkojumu gaisa kuģu apkalpošanai uz zemes un autokrāvēja vadītāja apliecību; |
| --- | --- |

b)

vispārēja profesionālā apmācība, kas ļauj iegūt atbilstošu gatavības apliecību, piemēram, vadītāja apliecību darbam lidlaukā, darbam ar aprīkojumu gaisa kuģu apkalpošanai uz zemes un autokrāvēja vadītāja apliecību;

| c) | citi tehniskās apmācības pasākumi, piemēram, lidmašīnas pārvadāšana, apledojuma noņemšanas metodes un ievads darbā lidlaukā; |
| --- | --- |

c)

citi tehniskās apmācības pasākumi, piemēram, lidmašīnas pārvadāšana, apledojuma noņemšanas metodes un ievads darbā lidlaukā;

| d) | daži vispārēji kursi, piemēram, vides pārvaldība (ISO/DIN norma 14001) un kvalitātes vadība un procedūras (ISO/DIN norma 9001). |
| --- | --- |

d)

daži vispārēji kursi, piemēram, vides pārvaldība (ISO/DIN norma 14001) un kvalitātes vadība un procedūras (ISO/DIN norma 9001).

| (14) | Atsevišķu valstu un Eiropas tiesību aktos nav paredzēts minimālais darbinieku skaits, nedz arī specifiski apmācības nosacījumi vai profesionālās sagatavotības apliecība pirmslidojuma un pēclidojuma aģenta II darba veikšanai. Taču Vācija norādīja, ka pieci no paredzētajiem kursiem saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem ir saistoši visiem darbiniekiem (citu starpā, ugunsdrošība, pirmā palīdzība, bīstamo kravu pārvadājumu apmācība un drošības noteikumi lidlaukā) un ka papildu kursi, ieskaitot esošo apmācību darba vietā, būtu jābeidz noteiktam minimālam darbinieku skaitam (aptuveni 70) (5), tai skaitā apmācību darbā ar lidmašīnas kravas nodalījuma durvīm un vispārējos mācību pasākumus, kas saistīti ar profesionālās sagatavotības apliecības iegūšanu. Atbilstoši izglītotie darbinieki varētu savas zināšanas mazās apmācību grupās nodot tālāk saviem kolēģiem. |
| --- | --- |

(14)

Atsevišķu valstu un Eiropas tiesību aktos nav paredzēts minimālais darbinieku skaits, nedz arī specifiski apmācības nosacījumi vai profesionālās sagatavotības apliecība pirmslidojuma un pēclidojuma aģenta II darba veikšanai. Taču Vācija norādīja, ka pieci no paredzētajiem kursiem saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem ir saistoši visiem darbiniekiem (citu starpā, ugunsdrošība, pirmā palīdzība, bīstamo kravu pārvadājumu apmācība un drošības noteikumi lidlaukā) un ka papildu kursi, ieskaitot esošo apmācību darba vietā, būtu jābeidz noteiktam minimālam darbinieku skaitam (aptuveni 70) (5), tai skaitā apmācību darbā ar lidmašīnas kravas nodalījuma durvīm un vispārējos mācību pasākumus, kas saistīti ar profesionālās sagatavotības apliecības iegūšanu. Atbilstoši izglītotie darbinieki varētu savas zināšanas mazās apmācību grupās nodot tālāk saviem kolēģiem.

| (15) | Vācija paziņoja, ka ir iespējama arī ārēju līgumu slēgšana, un sniedza attiecīgo izmaksu analīzi. |
| --- | --- |

(15)

Vācija paziņoja, ka ir iespējama arī ārēju līgumu slēgšana, un sniedza attiecīgo izmaksu analīzi.

b)   Drošības dienesta darbinieki

| (16) | Drošības dienesta darbinieku pienākumos ietilpst cilvēku un kravu kontrole, lai nodrošinātu netraucētu darbību. Drošības dienesta darbinieku apmācībā ietilpst tikai vispārīgs mācību saturs:






  a) | vispārējā drošības apmācība, piemēram, ugunsdrošība, pirmā palīdzība un bīstamo kravu pārvadājumu kursi; |
| --- | --- | --- |

(16)

Drošības dienesta darbinieku pienākumos ietilpst cilvēku un kravu kontrole, lai nodrošinātu netraucētu darbību. Drošības dienesta darbinieku apmācībā ietilpst tikai vispārīgs mācību saturs:

a)

vispārējā drošības apmācība, piemēram, ugunsdrošība, pirmā palīdzība un bīstamo kravu pārvadājumu kursi;

| b) | drošības dienesta darbiniekiem likumā paredzētā profesionāli orientēta drošības apmācība, kā piemēram, aizsardzība pret teroristu draudiem, pieejas kontrole, kontrolpārbaude un pārmeklēšana, bagāžas un kravas drošība, ieroči un jomas, kas saistītas ar drošību; |
| --- | --- |

b)

drošības dienesta darbiniekiem likumā paredzētā profesionāli orientēta drošības apmācība, kā piemēram, aizsardzība pret teroristu draudiem, pieejas kontrole, kontrolpārbaude un pārmeklēšana, bagāžas un kravas drošība, ieroči un jomas, kas saistītas ar drošību;

| c) | citi vispārēji profesionāli orientēti mācību pasākumi, kas ļauj iegūt attiecīgas profesionālās sagatavotības apliecības, piemēram, vadītāja apliecību darbam lidlaukā; |
| --- | --- |

c)

citi vispārēji profesionāli orientēti mācību pasākumi, kas ļauj iegūt attiecīgas profesionālās sagatavotības apliecības, piemēram, vadītāja apliecību darbam lidlaukā;

| d) | vispārēja, profesionāli orientēta drošības apmācība šādās jomās: likumdošana, ieroči, sprāgstvielas, kontrolpārbaudes pamati un rentgenuzņēmumu izvērtēšana; |
| --- | --- |

d)

vispārēja, profesionāli orientēta drošības apmācība šādās jomās: likumdošana, ieroči, sprāgstvielas, kontrolpārbaudes pamati un rentgenuzņēmumu izvērtēšana;

| e) | daži vispārēji mācību pasākumi, piemēram, kvalitātes vadība un procedūras (ISO/DIN norma 9001). |
| --- | --- |

e)

daži vispārēji mācību pasākumi, piemēram, kvalitātes vadība un procedūras (ISO/DIN norma 9001).

| (17) | Mācību pasākumi atbilst attiecīgajiem valstu un Eiropas tiesību aktiem. DHL plāno visiem drošības dienesta darbiniekiem plašu drošības noteikumu apmācību, kas bez valsts atbalsta saruktu līdz vispārējam drošības noteikumu kursam. Tāpat ir paredzēts, ka vispārējo drošības apmācību apgūs ierobežots darbinieku skaits, kas vēlāk zināšanas nodos citiem kolēģiem. |
| --- | --- |

(17)

Mācību pasākumi atbilst attiecīgajiem valstu un Eiropas tiesību aktiem. DHL plāno visiem drošības dienesta darbiniekiem plašu drošības noteikumu apmācību, kas bez valsts atbalsta saruktu līdz vispārējam drošības noteikumu kursam. Tāpat ir paredzēts, ka vispārējo drošības apmācību apgūs ierobežots darbinieku skaits, kas vēlāk zināšanas nodos citiem kolēģiem.

| (18) | Arī šajā gadījumā Vācija uzskata, ka ir iespējama apakšlīgumu slēgšana, ar kuriem saistītās izmaksas būtu aptuveni par [(15–30 %)] (6) zemākas nekā DHL personāla izmaksas. |
| --- | --- |

(18)

Arī šajā gadījumā Vācija uzskata, ka ir iespējama apakšlīgumu slēgšana, ar kuriem saistītās izmaksas būtu aptuveni par [(15–30 %)] (6) zemākas nekā DHL personāla izmaksas.

c)   Vidējā līmeņa vadības darbinieku apmācība

| (19) | Vidējā līmeņa operatīvā vadības darbinieku apmācība attiecas uz darbiniekiem, kas nodarbināti visā loģistikas centrā. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju sākotnēji šiem darbiniekiem ir jāapgūst iepriekšminētie mācību pasākumi, pirms sākt padziļināt zināšanas jomās, kurās tiem jāīsteno vadība. Apmācības pasākumos ietilpst arī tādi kursi kā darba tiesības, saskarsmes pamati, personāla un konfliktu pārvaldība, svešvalodas un komandas veidošana. |
| --- | --- |

(19)

Vidējā līmeņa operatīvā vadības darbinieku apmācība attiecas uz darbiniekiem, kas nodarbināti visā loģistikas centrā. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju sākotnēji šiem darbiniekiem ir jāapgūst iepriekšminētie mācību pasākumi, pirms sākt padziļināt zināšanas jomās, kurās tiem jāīsteno vadība. Apmācības pasākumos ietilpst arī tādi kursi kā darba tiesības, saskarsmes pamati, personāla un konfliktu pārvaldība, svešvalodas un komandas veidošana.

2.2.2.   DHL EAT

| (20) | DHL EAT darbinieku pienākumos galvenokārt ietilpst lidmašīnas apkalpošana pirms pacelšanās atļaujas. DHL EAT mācību pasākumi attiecas uz turpmāk minētajām darbībām un kopumā uz 165 darbiniekiem:
  2.   tabula







  Darba grupa | Skaits | Uzdevumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Lidmašīnas mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu A kat. | 97 | Vienkāršā plānveida apkalpe (Line Maintenance) un sīku defektu novēršana pirms pacelšanās atļaujas sniegšanas |
| Lidmašīnas tehniķi/mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu B1 kat. | 68 | Lidmašīnas uzturēšanas darbi, ieskaitot lidmašīnas struktūras, dzinēju un elektrisko sistēmu pārbaudi pirms pacelšanās atļaujas sniegšanas |

(20)

DHL EAT darbinieku pienākumos galvenokārt ietilpst lidmašīnas apkalpošana pirms pacelšanās atļaujas. DHL EAT mācību pasākumi attiecas uz turpmāk minētajām darbībām un kopumā uz 165 darbiniekiem:

2.   tabula

Darba grupa

Skaits

Uzdevumi

Lidmašīnas mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu A kat.

97

Vienkāršā plānveida apkalpe (Line Maintenance) un sīku defektu novēršana pirms pacelšanās atļaujas sniegšanas

Lidmašīnas tehniķi/mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu B1 kat.

68

Lidmašīnas uzturēšanas darbi, ieskaitot lidmašīnas struktūras, dzinēju un elektrisko sistēmu pārbaudi pirms pacelšanās atļaujas sniegšanas

2.3.   Attaisnotās mācību izmaksas un plānotais atbalsts

| (21) | Vācija pieteikumā pievienoja pārskatu par attaisnotajām izmaksām, kas tika paziņotas lēmumā. Attaisnotās kopējās pieļaujamās izmaksas apmācību projekta ietvaros lēšamas uz [(10–15)] miljoniem euro, un plānotā mācību atbalsta kopējā summa ir EUR 7 753 307. |
| --- | --- |

(21)

Vācija pieteikumā pievienoja pārskatu par attaisnotajām izmaksām, kas tika paziņotas lēmumā. Attaisnotās kopējās pieļaujamās izmaksas apmācību projekta ietvaros lēšamas uz [(10–15)] miljoniem euro, un plānotā mācību atbalsta kopējā summa ir EUR 7 753 307.

3.   LĒMUMS SĀKT OFICIĀLO PĀRBAUDES PROCEDŪRU

| (22) | Oficiālā pārbaudes procedūra tika uzsākta tāpēc, ka Komisijai bija šaubas, vai mācību atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(22)

Oficiālā pārbaudes procedūra tika uzsākta tāpēc, ka Komisijai bija šaubas, vai mācību atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu.

| (23) | Komisija jo īpaši apšaubīja to, vai atbalsts tiešām bija nepieciešams mācību projekta īstenošanai. Tā norādīja, ka mācību atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu tikai tad, ja tas tieši nepieciešams atbalsta saņēmēja uzņēmuma darbībai. Šajā sakarā Komisija atsaucās uz savu iepriekšējo lēmumu praksi (7). Turklāt Komisijai ir iemesls uzskatīt, ka arī atbalsta nesniegšanas gadījumā atbalsta saņēmējam būtu jānodrošina līdzīga apmācība saviem darbiniekiem. |
| --- | --- |

(23)

Komisija jo īpaši apšaubīja to, vai atbalsts tiešām bija nepieciešams mācību projekta īstenošanai. Tā norādīja, ka mācību atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu tikai tad, ja tas tieši nepieciešams atbalsta saņēmēja uzņēmuma darbībai. Šajā sakarā Komisija atsaucās uz savu iepriekšējo lēmumu praksi (7). Turklāt Komisijai ir iemesls uzskatīt, ka arī atbalsta nesniegšanas gadījumā atbalsta saņēmējam būtu jānodrošina līdzīga apmācība saviem darbiniekiem.

| (24) | Pirmkārt, DHL acīmredzami bija veicis lielus ieguldījumus gaisa loģistikas centrā un vēlējās sākt to izmantot. Vācija apliecināja, ka darba ņēmēji no Beļģijas principā nebija gatavi pārcelties uz darbu Vācijā. Lai uzsāktu darbību, DHL bija jāmeklē jauni darbinieki. |
| --- | --- |

(24)

Pirmkārt, DHL acīmredzami bija veicis lielus ieguldījumus gaisa loģistikas centrā un vēlējās sākt to izmantot. Vācija apliecināja, ka darba ņēmēji no Beļģijas principā nebija gatavi pārcelties uz darbu Vācijā. Lai uzsāktu darbību, DHL bija jāmeklē jauni darbinieki.

| (25) | Otrkārt, loģistikas centra darbībai acīmredzot bija nepieciešama noteikta, lielākoties specifiska darbinieku kvalifikācija, kam bija jāaptver šādas jomas:






  a) | Uzņēmumam nepieciešamu, specifisku zināšanu nodošana: t. i., zināšanas par noteiktām, DHL pielāgotām kravas pārvadāšanas sistēmām. |
| --- | --- | --- |

(25)

Otrkārt, loģistikas centra darbībai acīmredzot bija nepieciešama noteikta, lielākoties specifiska darbinieku kvalifikācija, kam bija jāaptver šādas jomas:

a)

Uzņēmumam nepieciešamu, specifisku zināšanu nodošana: t. i., zināšanas par noteiktām, DHL pielāgotām kravas pārvadāšanas sistēmām.

| b) | Noteiktas, uzņēmuma darbībai ar likumu paredzētas kvalifikācijas iegūšana: Citiem vārdiem sakot, noteiktam darbinieku skaitam jāiepazīstas ar drošības noteikumiem un standartiem. Tas ir paredzēts likumā, un šim nolūkam nepieciešams arī oficiāls sertifikāts. Šī prasība attiecināma uz to, ka DHL pakalpojumi ir nenovēršami saistīti ar ievērojamu drošības risku. |
| --- | --- |

b)

Noteiktas, uzņēmuma darbībai ar likumu paredzētas kvalifikācijas iegūšana: Citiem vārdiem sakot, noteiktam darbinieku skaitam jāiepazīstas ar drošības noteikumiem un standartiem. Tas ir paredzēts likumā, un šim nolūkam nepieciešams arī oficiāls sertifikāts. Šī prasība attiecināma uz to, ka DHL pakalpojumi ir nenovēršami saistīti ar ievērojamu drošības risku.

| c) | Loģistikas centra darbībai nepieciešamas vispārējas profesionālas apmācības sniegšana: tas attiecas uz kursiem pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem (Ramp Agent II), kuros apgūst lidmašīnas pārvadāšanu, atledošanu, iegūst vadītāja apliecību darbam lidlaukā, autokrāvēja vadītāja apliecību un apgūst drošības pasākumus lidlaukā. |
| --- | --- |

c)

Loģistikas centra darbībai nepieciešamas vispārējas profesionālas apmācības sniegšana: tas attiecas uz kursiem pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem (Ramp Agent II), kuros apgūst lidmašīnas pārvadāšanu, atledošanu, iegūst vadītāja apliecību darbam lidlaukā, autokrāvēja vadītāja apliecību un apgūst drošības pasākumus lidlaukā.

| d) | Apmācība darba vietā, lai nodrošinātu gaisa satiksmes mezgla netraucētu darbību. Šīs apmācības ietvaros darbinieki tiek iepazīstināti ar darba procesiem, kas gaisa pārvadājumu uzņēmumā ir īpaši svarīgi, jo lidmašīnu iekraušanai jānotiek pēc stingra grafika un pat niecīga kļūda var novest pie ilgstošiem kavējumiem. |
| --- | --- |

d)

Apmācība darba vietā, lai nodrošinātu gaisa satiksmes mezgla netraucētu darbību. Šīs apmācības ietvaros darbinieki tiek iepazīstināti ar darba procesiem, kas gaisa pārvadājumu uzņēmumā ir īpaši svarīgi, jo lidmašīnu iekraušanai jānotiek pēc stingra grafika un pat niecīga kļūda var novest pie ilgstošiem kavējumiem.

| e) | Noteiktas vispārējas informācijas sniegšana, kas neietilpst b) līdz d) apakšpunktos. |
| --- | --- |

e)

Noteiktas vispārējas informācijas sniegšana, kas neietilpst b) līdz d) apakšpunktos.

| (26) | Treškārt, Komisija apšaubīja, vai DHL spēs atrast vietējā vai Eiropas darba tirgū uzņēmumam nepieciešamo darbinieku skaitu ar iepriekšminēto kvalifikāciju. |
| --- | --- |

(26)

Treškārt, Komisija apšaubīja, vai DHL spēs atrast vietējā vai Eiropas darba tirgū uzņēmumam nepieciešamo darbinieku skaitu ar iepriekšminēto kvalifikāciju.

| (27) | Ceturtkārt, Komisija apšaubīja, vai jau kvalificēta darba spēka pieņemšana darbā varētu būt piemērota alternatīva uzņēmuma iekšējai apmācībai. Komisija uzskatīja, ka DHL pašam būtu jāsniedz vismaz minimālo profesionālo un drošības noteikumu apmācība, jo citos uzņēmumos apmācīti darbinieki nevar sniegt DHL darbiniekiem nepieciešamās specifiskās zināšanas, un DHL ir jānodrošina adekvāta drošības noteikumu apmācība. |
| --- | --- |

(27)

Ceturtkārt, Komisija apšaubīja, vai jau kvalificēta darba spēka pieņemšana darbā varētu būt piemērota alternatīva uzņēmuma iekšējai apmācībai. Komisija uzskatīja, ka DHL pašam būtu jāsniedz vismaz minimālo profesionālo un drošības noteikumu apmācība, jo citos uzņēmumos apmācīti darbinieki nevar sniegt DHL darbiniekiem nepieciešamās specifiskās zināšanas, un DHL ir jānodrošina adekvāta drošības noteikumu apmācība.

| (28) | Piektkārt, Komisijai bija šaubas, vai DHL patiešām varētu atteikties no kādiem kursiem, kas iekļauti mācību pasākumos, jo saskaņā ar pieteikumu jo īpaši attiecībā uz lidmašīnu dispečeriem ir paredzēts, kas arī tiem darbiniekiem, kam ir atbilstoša sertifikācija, viss apmācības kurss būtu jāatkārto. Turklāt nav skaidrs, vai patiešām varētu apmācīt tikai ierobežotu darbinieku skaitu, jo tad tas varētu ietekmēt uzņēmuma netraucētu darbību. Pie tam DHL jau bija apzināti pieņēmis darbā visu personālu, lai tādējādi zustu jēga atteikties no plānotajiem mācību pasākumiem un maksāt tiem darbiniekiem, kas nav iesaistīti nekādās darbībās. |
| --- | --- |

(28)

Piektkārt, Komisijai bija šaubas, vai DHL patiešām varētu atteikties no kādiem kursiem, kas iekļauti mācību pasākumos, jo saskaņā ar pieteikumu jo īpaši attiecībā uz lidmašīnu dispečeriem ir paredzēts, kas arī tiem darbiniekiem, kam ir atbilstoša sertifikācija, viss apmācības kurss būtu jāatkārto. Turklāt nav skaidrs, vai patiešām varētu apmācīt tikai ierobežotu darbinieku skaitu, jo tad tas varētu ietekmēt uzņēmuma netraucētu darbību. Pie tam DHL jau bija apzināti pieņēmis darbā visu personālu, lai tādējādi zustu jēga atteikties no plānotajiem mācību pasākumiem un maksāt tiem darbiniekiem, kas nav iesaistīti nekādās darbībās.

| (29) | Sestkārt, Komisijai bija šaubas par DHL apgalvojumu, ka bez atbalsta dažādi pakalpojumi ar apakšlīgumiem tiktu nodoti citiem uzņēmumiem, lai tādējādi izvairītos no plānotajiem mācību pasākumiem, jo, no vienas puses, pat tādā gadījumā būtu papildus nepieciešami daži a), b) un d) apakšpunktā minētie mācību pasākumi un, no otras puses, DHL Leipcigā-Hallē veikto kopējo ieguldījumu konkrētais mērķis ir visus ekspressūtījumu pakalpojumus veikt, izmantojot savus darbiniekus, un – kā Komisija saprata no sarunām ar Vācijas iestādēm – pat piedāvāt šos pakalpojumus citiem konkurējošiem uzņēmumiem, kas darbojas tajā pašā lidostā. |
| --- | --- |

(29)

Sestkārt, Komisijai bija šaubas par DHL apgalvojumu, ka bez atbalsta dažādi pakalpojumi ar apakšlīgumiem tiktu nodoti citiem uzņēmumiem, lai tādējādi izvairītos no plānotajiem mācību pasākumiem, jo, no vienas puses, pat tādā gadījumā būtu papildus nepieciešami daži a), b) un d) apakšpunktā minētie mācību pasākumi un, no otras puses, DHL Leipcigā-Hallē veikto kopējo ieguldījumu konkrētais mērķis ir visus ekspressūtījumu pakalpojumus veikt, izmantojot savus darbiniekus, un – kā Komisija saprata no sarunām ar Vācijas iestādēm – pat piedāvāt šos pakalpojumus citiem konkurējošiem uzņēmumiem, kas darbojas tajā pašā lidostā.

| (30) | Tomēr, izņemot vienu punktu, Komisijai nebija nekādu šaubu, ka mācību izmaksas pamatos ir aprēķinātas pareizi. Komisijas vienīgās bažas bija saistītas ar apsvērumu, ka lielāko daļu apmācību vajadzētu veikt darba vietā un tādējādi, iespējams, atrēķināt no apmācības dalībnieku izmaksām kā produktīvās stundas. |
| --- | --- |

(30)

Tomēr, izņemot vienu punktu, Komisijai nebija nekādu šaubu, ka mācību izmaksas pamatos ir aprēķinātas pareizi. Komisijas vienīgās bažas bija saistītas ar apsvērumu, ka lielāko daļu apmācību vajadzētu veikt darba vietā un tādējādi, iespējams, atrēķināt no apmācības dalībnieku izmaksām kā produktīvās stundas.

4.   VĀCIJAS APSVĒRUMI

| (31) | Vācija norāda, ka paziņotais mācību atbalsts atbilst visiem tirgus saderības nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. punkta piemērošanu mācību atbalstam (8). Pirmkārt, Vācija sniedza pietiekamu informāciju, kas apliecina, ka mācību ietvaros darba vietā netiek zaudētas produktīvā darba stundas. |
| --- | --- |

(31)

Vācija norāda, ka paziņotais mācību atbalsts atbilst visiem tirgus saderības nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. punkta piemērošanu mācību atbalstam (8). Pirmkārt, Vācija sniedza pietiekamu informāciju, kas apliecina, ka mācību ietvaros darba vietā netiek zaudētas produktīvā darba stundas.

| (32) | Otrkārt, Vācija apstrīd to, ka Komisija šajā lietā ir tiesīga piemērot nepieciešamības kritēriju, jo tādējādi tā pārkāpj nediskriminācijas principu. Šai jaunajai pieejai nav tiesisku pamatu, un tā ir pretrunā attiecīgajiem EK tiesību aktiem vai Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei. |
| --- | --- |

(32)

Otrkārt, Vācija apstrīd to, ka Komisija šajā lietā ir tiesīga piemērot nepieciešamības kritēriju, jo tādējādi tā pārkāpj nediskriminācijas principu. Šai jaunajai pieejai nav tiesisku pamatu, un tā ir pretrunā attiecīgajiem EK tiesību aktiem vai Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei.

| (33) | Vācija norāda, ka Regulas (EK) Nr. 68/2001 11. apsvērumā ir minēti trīs kritēriji, pēc kuriem jāpārbauda, vai atbalsts nepārsniedz nepieciešamo minimumu: mācību projekta veids, uzņēmuma lielums un uzņēmuma atrašanās vieta. Pamatojoties uz šiem trim kritērijiem, tiek lemts, vai atbalsta pasākumiem bijis stimulējošs efekts un vai tie ir samērīgi. Saskaņā ar Kopienas mācību atbalsta sistēmu (9) stimulējošais efekts nav konstatējams tikai tādos gadījumos, kad atbalsts piešķirts par labu lieliem uzņēmumiem specifiskiem mācību pasākumiem ārpus atbalstāmajiem reģioniem saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu. Tā kā vairāk nekā 80 % paziņotā mācību projekta veido vispārēji mācību pasākumi un uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, mācību atbalsts tomēr veicina stimulējošu efektu. Turklāt, tā kā paziņotā atbalsta gadījumā nav pārsniegta atbalsta pieļaujamā maksimālā intensitāte, mācību atbalsta pozitīvā ietekme ir proporcionāla konkurences kropļojumam, un tādējādi ir ievērots proporcionalitātes kritērijs. |
| --- | --- |

(33)

Vācija norāda, ka Regulas (EK) Nr. 68/2001 11. apsvērumā ir minēti trīs kritēriji, pēc kuriem jāpārbauda, vai atbalsts nepārsniedz nepieciešamo minimumu: mācību projekta veids, uzņēmuma lielums un uzņēmuma atrašanās vieta. Pamatojoties uz šiem trim kritērijiem, tiek lemts, vai atbalsta pasākumiem bijis stimulējošs efekts un vai tie ir samērīgi. Saskaņā ar Kopienas mācību atbalsta sistēmu (9) stimulējošais efekts nav konstatējams tikai tādos gadījumos, kad atbalsts piešķirts par labu lieliem uzņēmumiem specifiskiem mācību pasākumiem ārpus atbalstāmajiem reģioniem saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu. Tā kā vairāk nekā 80 % paziņotā mācību projekta veido vispārēji mācību pasākumi un uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, mācību atbalsts tomēr veicina stimulējošu efektu. Turklāt, tā kā paziņotā atbalsta gadījumā nav pārsniegta atbalsta pieļaujamā maksimālā intensitāte, mācību atbalsta pozitīvā ietekme ir proporcionāla konkurences kropļojumam, un tādējādi ir ievērots proporcionalitātes kritērijs.

| (34) | Treškārt, Vācija uzsver, ka, pārbaudot arī obligāti paziņojamos projektus, Komisijai ir jāpiemēro 32. punktā minētie saderības kritēriji. Vācija atzīmē, ka atbalstiem, uz kuriem neatteicas paziņošanas pienākums, un atbalstiem, kas pārsniedz 1 miljona euro slieksni un tādēļ ir jāpaziņo, nedrīkstētu piemērot atšķirīgus saderības kritērijus; obligāti paziņojamo projektu pārbaude nedrīkstētu būt ierobežojošāka nekā projektiem, uz kuriem paziņošanas pienākums neattiecas. Tāpēc mācību atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas atbilst visiem Regulā (EK) Nr. 68/2001 paredzētajiem nosacījumiem. Pēc Vācijas domām to apliecina arī Komisijas daudzu gadu lēmumu pieņemšanas prakse, kā piemēru minot Volvo Gent lietu (10). Kā uzsver Vācija, Komisijai ir jāņem vērā, ka DHL mācību projekts atbilst Webasto Lēmumā (11) noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(34)

Treškārt, Vācija uzsver, ka, pārbaudot arī obligāti paziņojamos projektus, Komisijai ir jāpiemēro 32. punktā minētie saderības kritēriji. Vācija atzīmē, ka atbalstiem, uz kuriem neatteicas paziņošanas pienākums, un atbalstiem, kas pārsniedz 1 miljona euro slieksni un tādēļ ir jāpaziņo, nedrīkstētu piemērot atšķirīgus saderības kritērijus; obligāti paziņojamo projektu pārbaude nedrīkstētu būt ierobežojošāka nekā projektiem, uz kuriem paziņošanas pienākums neattiecas. Tāpēc mācību atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas atbilst visiem Regulā (EK) Nr. 68/2001 paredzētajiem nosacījumiem. Pēc Vācijas domām to apliecina arī Komisijas daudzu gadu lēmumu pieņemšanas prakse, kā piemēru minot Volvo Gent lietu (10). Kā uzsver Vācija, Komisijai ir jāņem vērā, ka DHL mācību projekts atbilst Webasto Lēmumā (11) noteiktajiem nosacījumiem.

| (35) | Ceturtkārt, dažādu pārbaužu kritēriju piemērošana ir pretrunā ar tiesiskās noteiktības un vienlīdzīgas attieksmes principiem. |
| --- | --- |

(35)

Ceturtkārt, dažādu pārbaužu kritēriju piemērošana ir pretrunā ar tiesiskās noteiktības un vienlīdzīgas attieksmes principiem.

| (36) | Piektkārt, Vācija atzīmē, ka Komisijas Lēmumi Ford Genk un GM Antwerp atbalstu lietās nav precedenti, uz kuriem atsaukties šajā gadījumā, jo šo lietu pamatā esošie apstākļi ir citādi. Abās minētajās lietās mācību atbalstu bija plānots izmantot jauna modeļa ieviešanai un tālākai darbinieku nodarbināšanai, savukārt DHL gadījumā mācību atbalsts plānots, lai apmācītu jaunos darbiniekus, kas strādās jaunuzceltajā loģistikas centrā. DHL projekts no pārējiem gadījumiem atšķiras sekojoši: Vairāk nekā 80 % no DHL mācību pasākumiem ir vispārējās apmācības pasākumi; uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu; jaunajā gaisa loģistikas centrā DHL vēlas radīt jaunas darba vietas; turklāt aviācijas nozarē atšķirībā no autoindustrijas nav vērojams jaudas pārpalikums, lielas izaugsmes iespējas. |
| --- | --- |

(36)

Piektkārt, Vācija atzīmē, ka Komisijas Lēmumi Ford Genk un GM Antwerp atbalstu lietās nav precedenti, uz kuriem atsaukties šajā gadījumā, jo šo lietu pamatā esošie apstākļi ir citādi. Abās minētajās lietās mācību atbalstu bija plānots izmantot jauna modeļa ieviešanai un tālākai darbinieku nodarbināšanai, savukārt DHL gadījumā mācību atbalsts plānots, lai apmācītu jaunos darbiniekus, kas strādās jaunuzceltajā loģistikas centrā. DHL projekts no pārējiem gadījumiem atšķiras sekojoši: Vairāk nekā 80 % no DHL mācību pasākumiem ir vispārējās apmācības pasākumi; uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu; jaunajā gaisa loģistikas centrā DHL vēlas radīt jaunas darba vietas; turklāt aviācijas nozarē atšķirībā no autoindustrijas nav vērojams jaudas pārpalikums, lielas izaugsmes iespējas.

| (37) | Sestkārt, Vācija sniedz papildu informāciju par jautājumiem, kas uzdoti Komisijas lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Vācija paskaidro, ka attiecīgajos tiesību aktos ir norādīti apmācības līmeņa minimālie standarti. Taču tajos nav norādīts minimālais atbilstoši izglītotu darbinieku skaits, kuri uzņēmumam būtu jāpieņem darbā. Vienlaikus Vācija norāda, cik darbinieku varētu būt nepieciešams, lai loģistikas centru varētu nodot ekspluatācijā, un secina, ka mācību pasākumi papildu darbiniekiem pārsniedz uzņēmuma darbībai nepieciešamās prasības. Saskaņā ar Vācijas iesniegtā mācību konsultanta veiktā pētījuma rezultātiem DHL varētu veiksmīgi uzsākt Leipcigas-Halles loģistikas centra darbību arī ar mazāku darbinieku skaitu, nekā plānots paziņotajā mācību projektā. |
| --- | --- |

(37)

Sestkārt, Vācija sniedz papildu informāciju par jautājumiem, kas uzdoti Komisijas lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Vācija paskaidro, ka attiecīgajos tiesību aktos ir norādīti apmācības līmeņa minimālie standarti. Taču tajos nav norādīts minimālais atbilstoši izglītotu darbinieku skaits, kuri uzņēmumam būtu jāpieņem darbā. Vienlaikus Vācija norāda, cik darbinieku varētu būt nepieciešams, lai loģistikas centru varētu nodot ekspluatācijā, un secina, ka mācību pasākumi papildu darbiniekiem pārsniedz uzņēmuma darbībai nepieciešamās prasības. Saskaņā ar Vācijas iesniegtā mācību konsultanta veiktā pētījuma rezultātiem DHL varētu veiksmīgi uzsākt Leipcigas-Halles loģistikas centra darbību arī ar mazāku darbinieku skaitu, nekā plānots paziņotajā mācību projektā.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (38) | Arī atbalsta saņēmējs DHL pauda atzinumu, kurā līdzīgi Vācijai norāda, ka Komisija, veicot saderības pārbaudi, atkāpjas no savas agrākajos gadījumos piemērotās vispārējās lēmumu pieņemšanas prakses. Turklāt paziņotais atbalsts atbilst visiem Regulā (EK) Nr. 68/2001 izklāstītiem kritērijiem. Komisijas pieeja ir pretrunā tiesiskās noteiktības un vienlīdzīgas attieksmes principiem; tā nedrīkstētu rīkoties citādi kā iepriekšējos lēmumos par mācību atbalsta piešķiršanu, kuros jautājums par to nepieciešamību netika detalizēti pārbaudīts. Turklāt lēmumi par atbalstu Ford Genk un GM Antwerp lietās neatspoguļo vispārējo lēmumu pieņemšanas praksi, jo šajos gadījumos apstākļi bija citādi un tos nevar pēc analoģijas attiecināt uz DHL Leipzig gadījumu. Tāpat DHL norāda uz Komisijas 2006. gada jūnija lēmumu par mācību atbalsta piešķiršanu Webasto atbilstoši noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem arī DHL mācību projektam jābūt saderīgam ar kopējo tirgu. Visbeidzot DHL atkārto, ka atšķirīga pieeja pieteiktā mācību projekta gadījumā rada nepieļaujamu DHL diskrimināciju. |
| --- | --- |

(38)

Arī atbalsta saņēmējs DHL pauda atzinumu, kurā līdzīgi Vācijai norāda, ka Komisija, veicot saderības pārbaudi, atkāpjas no savas agrākajos gadījumos piemērotās vispārējās lēmumu pieņemšanas prakses. Turklāt paziņotais atbalsts atbilst visiem Regulā (EK) Nr. 68/2001 izklāstītiem kritērijiem. Komisijas pieeja ir pretrunā tiesiskās noteiktības un vienlīdzīgas attieksmes principiem; tā nedrīkstētu rīkoties citādi kā iepriekšējos lēmumos par mācību atbalsta piešķiršanu, kuros jautājums par to nepieciešamību netika detalizēti pārbaudīts. Turklāt lēmumi par atbalstu Ford Genk un GM Antwerp lietās neatspoguļo vispārējo lēmumu pieņemšanas praksi, jo šajos gadījumos apstākļi bija citādi un tos nevar pēc analoģijas attiecināt uz DHL Leipzig gadījumu. Tāpat DHL norāda uz Komisijas 2006. gada jūnija lēmumu par mācību atbalsta piešķiršanu Webasto atbilstoši noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem arī DHL mācību projektam jābūt saderīgam ar kopējo tirgu. Visbeidzot DHL atkārto, ka atšķirīga pieeja pieteiktā mācību projekta gadījumā rada nepieļaujamu DHL diskrimināciju.

| (39) | DHL sniedz arī papildu informāciju par Komisijas Lēmumā uzdotajiem jautājumiem. Pirmkārt, attiecīgajos valsts, Eiropas un starptautiskajos tiesību aktos ir noteiktas prasības, kas attiecas tikai uz apmācības saturu un darbinieku kvalifikāciju darbam ar kravu un gaisa kuģiem, taču nav noteikts minimālais darbinieku skaits. Otrkārt, plānotie mācību pasākumi nebūtu paredzēti tikai likumos paredzēto nosacījumu izpildei, bet gan pārsniegtu obligātās prasības. Tāpēc visiem pasākumiem, kas pārsniedz tiesību aktos paredzētās prasības, varētu apsvērt arī alternatīvas iespējas (piemēram, ārpakalpojumi un apakšlīgumu slēgšana). Tomēr, tā kā šīs alternatīvas ir tikai projektu līmenī, DHL nav uzdevis veikt sīki izstrādātu izmaksu analīzi, kurā būtu iekļautas izmaksas par nepieciešamo obligāto un minimālo apmācību, kā arī papildu izmaksas saistībā ar apakšlīgumiem, un/vai jau izglītotu profesionāļu pieņemšanu darbā. DHL nav arī informācijas par konkrētajā jomā parasti piedāvāto apmācības līmeni. |
| --- | --- |

(39)

DHL sniedz arī papildu informāciju par Komisijas Lēmumā uzdotajiem jautājumiem. Pirmkārt, attiecīgajos valsts, Eiropas un starptautiskajos tiesību aktos ir noteiktas prasības, kas attiecas tikai uz apmācības saturu un darbinieku kvalifikāciju darbam ar kravu un gaisa kuģiem, taču nav noteikts minimālais darbinieku skaits. Otrkārt, plānotie mācību pasākumi nebūtu paredzēti tikai likumos paredzēto nosacījumu izpildei, bet gan pārsniegtu obligātās prasības. Tāpēc visiem pasākumiem, kas pārsniedz tiesību aktos paredzētās prasības, varētu apsvērt arī alternatīvas iespējas (piemēram, ārpakalpojumi un apakšlīgumu slēgšana). Tomēr, tā kā šīs alternatīvas ir tikai projektu līmenī, DHL nav uzdevis veikt sīki izstrādātu izmaksu analīzi, kurā būtu iekļautas izmaksas par nepieciešamo obligāto un minimālo apmācību, kā arī papildu izmaksas saistībā ar apakšlīgumiem, un/vai jau izglītotu profesionāļu pieņemšanu darbā. DHL nav arī informācijas par konkrētajā jomā parasti piedāvāto apmācības līmeni.

| (40) | Vēl savus apsvērumus, pievienojoties Komisijas viedoklim, sniedz DHL konkurents UPS. Pirmkārt, UPS uzsver, ka gadījumā, ja DHL Hub un DHL EAT pieņems darbā jaunus darbiniekus, uzņēmumam tik un tā vajadzēs veikt noteiktus mācību un instruktāžas pasākumus. Tādējādi mācību pasākumi noteiktā apmērā ir nepieciešami, un uzņēmumam tie ir jāveic arī bez atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(40)

Vēl savus apsvērumus, pievienojoties Komisijas viedoklim, sniedz DHL konkurents UPS. Pirmkārt, UPS uzsver, ka gadījumā, ja DHL Hub un DHL EAT pieņems darbā jaunus darbiniekus, uzņēmumam tik un tā vajadzēs veikt noteiktus mācību un instruktāžas pasākumus. Tādējādi mācību pasākumi noteiktā apmērā ir nepieciešami, un uzņēmumam tie ir jāveic arī bez atbalsta piešķiršanas.

| (41) | Otrkārt, UPS atzīmēja, ka DHL saskaņā ar attiecīgiem valsts un Eiropas tiesību aktiem ir pienākums piedāvāt minimālo apmācību saviem darbiniekiem, piemēram, pilnvarotiem pārstāvjiem. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (12) pilnvarotos pārstāvjus ieceļ, pilnvaro un atzīst kompetentā iestāde (šajā gadījumā Federālā aviācijas iestāde [Luftfahrt-Bundesamt]). Šim nolūkam Federālā aviācijas iestāde ir pieņēmusi vadlīnijas un izdevusi mācību plāna paraugu, kurā ir noteikti obligātie mācību pasākumi. Obligātā apmācība attiecībā uz DHL EAT darbiniekiem ir noteikta Komisijas 2003. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 2042/2003 par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (13). Treškārt, DHL ir saņēmis reģionālu atbalstu jaunu darba vietu radīšanai, tāpēc nevarētu būt runa par to, ka DHL atteiktos no mācību pasākumiem un pieņemtu skaitu mazāku darbinieku, bet tā vietā izšķirtos par apakšlīgumu slēgšanu vai ārpakalpojumiem. |
| --- | --- |

(41)

Otrkārt, UPS atzīmēja, ka DHL saskaņā ar attiecīgiem valsts un Eiropas tiesību aktiem ir pienākums piedāvāt minimālo apmācību saviem darbiniekiem, piemēram, pilnvarotiem pārstāvjiem. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (12) pilnvarotos pārstāvjus ieceļ, pilnvaro un atzīst kompetentā iestāde (šajā gadījumā Federālā aviācijas iestāde [Luftfahrt-Bundesamt]). Šim nolūkam Federālā aviācijas iestāde ir pieņēmusi vadlīnijas un izdevusi mācību plāna paraugu, kurā ir noteikti obligātie mācību pasākumi. Obligātā apmācība attiecībā uz DHL EAT darbiniekiem ir noteikta Komisijas 2003. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 2042/2003 par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (13). Treškārt, DHL ir saņēmis reģionālu atbalstu jaunu darba vietu radīšanai, tāpēc nevarētu būt runa par to, ka DHL atteiktos no mācību pasākumiem un pieņemtu skaitu mazāku darbinieku, bet tā vietā izšķirtos par apakšlīgumu slēgšanu vai ārpakalpojumiem.

6.   TIESISKAIS IZVĒRTĒJUMS

6.1.   Valsts atbalsta esība

| (42) | Komisija uzskata, ka pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kas tiek piešķirts dotācijas formā no valsts līdzekļiem. Pasākumam ir selektīvs raksturs, jo tas attiecas tikai uz DHL. Selektīvās dotācijas draud izkropļot konkurenci, jo tādējādi DHL gūst priekšrocības attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem, kuri nesaņem atbalstu. Visbeidzot, jāņem vērā, ka ekspressūtījumu tirgū, kurā DHL tiek uzskatīts par vienu no vadošajiem uzņēmumiem, starp dalībvalstīm notiek intensīva tirdzniecība. |
| --- | --- |

(42)

Komisija uzskata, ka pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kas tiek piešķirts dotācijas formā no valsts līdzekļiem. Pasākumam ir selektīvs raksturs, jo tas attiecas tikai uz DHL. Selektīvās dotācijas draud izkropļot konkurenci, jo tādējādi DHL gūst priekšrocības attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem, kuri nesaņem atbalstu. Visbeidzot, jāņem vērā, ka ekspressūtījumu tirgū, kurā DHL tiek uzskatīts par vienu no vadošajiem uzņēmumiem, starp dalībvalstīm notiek intensīva tirdzniecība.

| (43) | Vācija pieprasa atļauju piešķirt atbalstu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 68/2001. |
| --- | --- |

(43)

Vācija pieprasa atļauju piešķirt atbalstu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 68/2001.

| (44) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 5. pantu atbalstam, kas pārsniedz 1 miljonu euro vienam uzņēmuma mācību projektam, nepiemēro atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu. Komisija atzīmē, ka plānotais atbalsts ir EUR 7 753 307 apmērā un to plānots piešķirt vienam uzņēmumam, un ka mācību pasākumi ir vienots projekts. Pēc Komisijas domām plānotajam atbalstam tādējādi piemērojams paziņošanas pienākums, un Vācijai to ir izpildījusi. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 5. pantu atbalstam, kas pārsniedz 1 miljonu euro vienam uzņēmuma mācību projektam, nepiemēro atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu. Komisija atzīmē, ka plānotais atbalsts ir EUR 7 753 307 apmērā un to plānots piešķirt vienam uzņēmumam, un ka mācību pasākumi ir vienots projekts. Pēc Komisijas domām plānotajam atbalstam tādējādi piemērojams paziņošanas pienākums, un Vācijai to ir izpildījusi.

| (45) | Regulas (EK) Nr. 68/2001 16. apsvērumā ir apstiprināts 5. panta pamatā esošais mērķis un norādīts, ka šādus atbalstus nevar atbrīvot no paziņošanas pienākuma: “Ir lietderīgi, lai lielas atbalsta summas Komisija novērtētu atsevišķi pirms to izmantošanas.” |
| --- | --- |

(45)

Regulas (EK) Nr. 68/2001 16. apsvērumā ir apstiprināts 5. panta pamatā esošais mērķis un norādīts, ka šādus atbalstus nevar atbrīvot no paziņošanas pienākuma: “Ir lietderīgi, lai lielas atbalsta summas Komisija novērtētu atsevišķi pirms to izmantošanas.”

| (46) | Novērtējot konkrēto mācību atbalstu, kuram nav piemērojams atbrīvojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 68/2001, Komisijai, pirms apstiprināt atbalsta piešķiršanu, saskaņā ar iepriekšējiem lēmumiem (14) ir jāveic atsevišķs novērtējums (15), pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Šajās individuālajās pārbaudēs Komisija pēc analoģijas balstās uz Regulas (EK) Nr. 68/2001 pamatprincipiem. Tas jo īpaši nozīmē, ka tiek pārbaudīts, vai ir izpildīti atbrīvojuma piešķiršanas kritēriji saskaņā ar minētās Regulas 4. pantu un vai atbalsts ir nepieciešams kā stimuls, lai atbalsta saņēmējs varētu īstenot mācību pasākumus. |
| --- | --- |

(46)

Novērtējot konkrēto mācību atbalstu, kuram nav piemērojams atbrīvojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 68/2001, Komisijai, pirms apstiprināt atbalsta piešķiršanu, saskaņā ar iepriekšējiem lēmumiem (14) ir jāveic atsevišķs novērtējums (15), pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Šajās individuālajās pārbaudēs Komisija pēc analoģijas balstās uz Regulas (EK) Nr. 68/2001 pamatprincipiem. Tas jo īpaši nozīmē, ka tiek pārbaudīts, vai ir izpildīti atbrīvojuma piešķiršanas kritēriji saskaņā ar minētās Regulas 4. pantu un vai atbalsts ir nepieciešams kā stimuls, lai atbalsta saņēmējs varētu īstenot mācību pasākumus.

6.2.   Saderība ar kopējo tirgu

| (47) | Komisija jau lēmumā par procedūras uzsākšanu ir pārbaudījusi, vai paziņotais projekts atbilst atbrīvojuma piešķiršanas kritērijiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. pantu. |
| --- | --- |

(47)

Komisija jau lēmumā par procedūras uzsākšanu ir pārbaudījusi, vai paziņotais projekts atbilst atbrīvojuma piešķiršanas kritērijiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. pantu.

| (48) | Pirmkārt, ir noskaidrots, ka norādītā atbalsta intensitāte nepārsniedz Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 2. un 3. punktā noteiktās atbalsta robežvērtības – 35 % apmērā speciāliem mācību pasākumiem (35 % no [...] = [(apm. 5–25 %)]) un 60 % apmērā vispārējiem mācību pasākumiem (60 % no [...] = [(apm. 75–95 %)]). Tā kā projekts atrodas atbalstāmā reģionā saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, Vācija drīkst paaugstināt maksimālā atbalsta robežu no 25 % un 50 % attiecīgi vēl par 10 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(48)

Pirmkārt, ir noskaidrots, ka norādītā atbalsta intensitāte nepārsniedz Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 2. un 3. punktā noteiktās atbalsta robežvērtības – 35 % apmērā speciāliem mācību pasākumiem (35 % no [...] = [(apm. 5–25 %)]) un 60 % apmērā vispārējiem mācību pasākumiem (60 % no [...] = [(apm. 75–95 %)]). Tā kā projekts atrodas atbalstāmā reģionā saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, Vācija drīkst paaugstināt maksimālā atbalsta robežu no 25 % un 50 % attiecīgi vēl par 10 procentu punktiem.

| (49) | Otrkārt, mācību pasākumu attaisnotās izmaksas ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punktu. Pētījums apliecināja, ka attaisnotās personāla izmaksas mācību pasākumos iesaistītajiem darbiniekiem acīmredzami nepārsniedz kopējo pārējo attaisnoto izmaksu summu. Vācija atzīmēja, ka, lai arī liela daļa mācību notiek darba vietā, produktīvās darba stundas netiek samazinātas. |
| --- | --- |

(49)

Otrkārt, mācību pasākumu attaisnotās izmaksas ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punktu. Pētījums apliecināja, ka attaisnotās personāla izmaksas mācību pasākumos iesaistītajiem darbiniekiem acīmredzami nepārsniedz kopējo pārējo attaisnoto izmaksu summu. Vācija atzīmēja, ka, lai arī liela daļa mācību notiek darba vietā, produktīvās darba stundas netiek samazinātas.

6.3.   Atbalsta nepieciešamība

| (50) | Lēmuma uzsākt procedūru galvenais arguments bija tas, ka mācību pasākumu var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu tikai tad, ja tas nav tieši nepieciešams atbalsta saņēmēja uzņēmuma darbībai. Komisija atzina, ka atbalsta nepieciešamība ir vispārējs saderības kritērijs, un nonāca pie šāda secinājuma: ja atbalsts neveicina papildu pasākumu nepieciešamību, kā tas būtu tikai tirgus konjunktūras ietekmē, nav sagaidāms, ka atbalstam būs pozitīvi un tirdzniecības kropļojumu izlīdzinoši rezultāti, un tāpēc to nevar apstiprināt. Ja uzņēmums veiktu atbalstītos pasākumus jebkurā gadījumā, tātad arī bez minētā atbalsta, attiecīgā mācību atbalsta gadījumā nevarētu būt runa par to, ka tas kalpo ekonomiskās attīstības “veicināšanai” EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē vai ka tas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 10. apsvērumu palīdz izlīdzināt tirgus nepilnības, kā rezultātā savukārt uzņēmums kopumā pārāk maz investē darbinieku apmācībā (16). Tas neskar Regulā (EK) Nr. 68/2001 pieminētos no paziņošanas pienākuma atbrīvotos atbalstus, no kuriem prima facie izriet, ka tie kalpo ekonomiskās attīstības veicināšanai. |
| --- | --- |

(50)

Lēmuma uzsākt procedūru galvenais arguments bija tas, ka mācību pasākumu var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu tikai tad, ja tas nav tieši nepieciešams atbalsta saņēmēja uzņēmuma darbībai. Komisija atzina, ka atbalsta nepieciešamība ir vispārējs saderības kritērijs, un nonāca pie šāda secinājuma: ja atbalsts neveicina papildu pasākumu nepieciešamību, kā tas būtu tikai tirgus konjunktūras ietekmē, nav sagaidāms, ka atbalstam būs pozitīvi un tirdzniecības kropļojumu izlīdzinoši rezultāti, un tāpēc to nevar apstiprināt. Ja uzņēmums veiktu atbalstītos pasākumus jebkurā gadījumā, tātad arī bez minētā atbalsta, attiecīgā mācību atbalsta gadījumā nevarētu būt runa par to, ka tas kalpo ekonomiskās attīstības “veicināšanai” EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē vai ka tas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 10. apsvērumu palīdz izlīdzināt tirgus nepilnības, kā rezultātā savukārt uzņēmums kopumā pārāk maz investē darbinieku apmācībā (16). Tas neskar Regulā (EK) Nr. 68/2001 pieminētos no paziņošanas pienākuma atbrīvotos atbalstus, no kuriem prima facie izriet, ka tie kalpo ekonomiskās attīstības veicināšanai.

| (51) | Tas, ka Komisija pārbauda stimulējoša efekta esību un noraida likumā paredzētos mācību pasākumus, pēc Vācijas domām ir jauna pieeja, kas nav saskaņā ar EK tiesību aktiem, patvaļīga atkāpe no līdzšinējās lēmumu pieņemšanas prakses, kuras rezultātā mācību atbalsta piešķiršana reģionālās politikas mērķiem kļūst neiespējama. Komisija nevar piekrist šiem argumentiem šādu iemeslu dēļ: |
| --- | --- |

(51)

Tas, ka Komisija pārbauda stimulējoša efekta esību un noraida likumā paredzētos mācību pasākumus, pēc Vācijas domām ir jauna pieeja, kas nav saskaņā ar EK tiesību aktiem, patvaļīga atkāpe no līdzšinējās lēmumu pieņemšanas prakses, kuras rezultātā mācību atbalsta piešķiršana reģionālās politikas mērķiem kļūst neiespējama. Komisija nevar piekrist šiem argumentiem šādu iemeslu dēļ:

| (52) | Vispirms jāatgādina, ka mācību atbalsti tiek pārbaudīti, pamatojoties uz Regulu (EK) 68/2001, kuras 4. apsvērumā ir minēts: “Šī regula neskar dalībvalstu iespēju paziņot par mācību atbalstu. Šādus paziņojumus Komisija vērtēs, jo īpaši ņemot vērā šajā regulā izklāstītos kritērijus vai saskaņā ar piemērojamām Kopienas pamatnostādnēm un sistēmām, ja tādas pamatnostādnes un sistēmas pastāv.” |
| --- | --- |

(52)

Vispirms jāatgādina, ka mācību atbalsti tiek pārbaudīti, pamatojoties uz Regulu (EK) 68/2001, kuras 4. apsvērumā ir minēts: “Šī regula neskar dalībvalstu iespēju paziņot par mācību atbalstu. Šādus paziņojumus Komisija vērtēs, jo īpaši ņemot vērā šajā regulā izklāstītos kritērijus vai saskaņā ar piemērojamām Kopienas pamatnostādnēm un sistēmām, ja tādas pamatnostādnes un sistēmas pastāv.”

| (53) | Turklāt 16. apsvērumā ir uzsvērts: “Ir lietderīgi, lai lielas atbalsta summas Komisija novērtētu atsevišķi pirms to izmantošanas. Tādēļ uz atbalstu, kas pārsniedz noteiktu summu, kurš būtu jānosaka EUR 1 000 000 apmērā, neattiecina šajā regulā paredzēto atbrīvojumu, un tas paliek pakļauts Līguma 88. panta 3. punkta prasībām.” |
| --- | --- |

(53)

Turklāt 16. apsvērumā ir uzsvērts: “Ir lietderīgi, lai lielas atbalsta summas Komisija novērtētu atsevišķi pirms to izmantošanas. Tādēļ uz atbalstu, kas pārsniedz noteiktu summu, kurš būtu jānosaka EUR 1 000 000 apmērā, neattiecina šajā regulā paredzēto atbrīvojumu, un tas paliek pakļauts Līguma 88. panta 3. punkta prasībām.”

| (54) | Visbeidzot, 4. apsvērumā ir norādīts: “Mācību atbalsta sistēma būtu jāatceļ no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, jo sistēmas saturu aizstāj šī regula.” |
| --- | --- |

(54)

Visbeidzot, 4. apsvērumā ir norādīts: “Mācību atbalsta sistēma būtu jāatceļ no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, jo sistēmas saturu aizstāj šī regula.”

| (55) | Tā kā plānotais atbalsts pārsniedz 1 miljonu euro, nav šaubu, ka tas ir jāpaziņo un Komisijai tas ir jāapstiprina. Turklāt ir skaidrs, ka šādam atbalstam principā būtu jāatbilst Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. pantā iekļautajiem atbrīvojuma piešķiršanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(55)

Tā kā plānotais atbalsts pārsniedz 1 miljonu euro, nav šaubu, ka tas ir jāpaziņo un Komisijai tas ir jāapstiprina. Turklāt ir skaidrs, ka šādam atbalstam principā būtu jāatbilst Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. pantā iekļautajiem atbrīvojuma piešķiršanas kritērijiem.

| (56) | Vācija apšauba, ka Komisija ir kompetenta pārbaudīt, vai atbalstam ir stimulējošs efekts. Pēc Komisijas domām valsts atbalsta koncepcija un jo īpaši nepieciešamības kritērijs paredz to, ka atbalstam piemīt stimulējošs efekts attiecībā uz saņēmēju. Tas nevar kalpot kopējām interesēm, ja valsts atbalsta pasākumus (arī mācību pasākumus), kurus atbalsta saņēmējs veiktu arī bez atbalsta. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 68/2001, rīcības plānu “Valsts atbalsts” un Tiesas nolēmumu par nosacījumiem, ar kuriem atbalsts var tikt atzīts par saderīgu ar kopējo tirgu, Komisija savos jaunākajos lēmumos (Ford Genk, GM Antverp) attiecīgos mācību atbalstus ir mērķtiecīgi pārbaudījusi arī attiecībā uz stimulējošā efekta esību. |
| --- | --- |

(56)

Vācija apšauba, ka Komisija ir kompetenta pārbaudīt, vai atbalstam ir stimulējošs efekts. Pēc Komisijas domām valsts atbalsta koncepcija un jo īpaši nepieciešamības kritērijs paredz to, ka atbalstam piemīt stimulējošs efekts attiecībā uz saņēmēju. Tas nevar kalpot kopējām interesēm, ja valsts atbalsta pasākumus (arī mācību pasākumus), kurus atbalsta saņēmējs veiktu arī bez atbalsta. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 68/2001, rīcības plānu “Valsts atbalsts” un Tiesas nolēmumu par nosacījumiem, ar kuriem atbalsts var tikt atzīts par saderīgu ar kopējo tirgu, Komisija savos jaunākajos lēmumos (Ford Genk, GM Antverp) attiecīgos mācību atbalstus ir mērķtiecīgi pārbaudījusi arī attiecībā uz stimulējošā efekta esību.

| (57) | Lai nostiprinātu savu nostāju, Vācija norāda, ka atbalsta, uz kuru attiecas paziņošanas pienākums, saderība ar kopējo tirgu būtu jāpārbauda saskaņā ar Regulā minētajiem kritērijiem, un šajā sakarā citē Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. apsvērumu, kurā sacīts, ka “Šādus paziņojumus Komisija vērtēs, jo īpaši ņemot vērā šajā regulā izklāstītos kritērijus”. Tomēr Vācija neievēro to, ka vārdi “jo īpaši” nozīmē tieši to, ka atsevišķu gadījumu pārbaude neaprobežojas ar Regulā (EK) Nr. 68/2001 paredzēto atbalsta pārbaudi. Tā kā 16. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka attiecīgie atbalsti ir jāpārbauda atsevišķi, nevar būt runa par to, ka šī pārbaude aprobežotos ar Regulā noteiktajiem kritērijiem, un tā jāveic, tieši pamatojoties uz EK līguma 87. pantu. |
| --- | --- |

(57)

Lai nostiprinātu savu nostāju, Vācija norāda, ka atbalsta, uz kuru attiecas paziņošanas pienākums, saderība ar kopējo tirgu būtu jāpārbauda saskaņā ar Regulā minētajiem kritērijiem, un šajā sakarā citē Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. apsvērumu, kurā sacīts, ka “Šādus paziņojumus Komisija vērtēs, jo īpaši ņemot vērā šajā regulā izklāstītos kritērijus”. Tomēr Vācija neievēro to, ka vārdi “jo īpaši” nozīmē tieši to, ka atsevišķu gadījumu pārbaude neaprobežojas ar Regulā (EK) Nr. 68/2001 paredzēto atbalsta pārbaudi. Tā kā 16. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka attiecīgie atbalsti ir jāpārbauda atsevišķi, nevar būt runa par to, ka šī pārbaude aprobežotos ar Regulā noteiktajiem kritērijiem, un tā jāveic, tieši pamatojoties uz EK līguma 87. pantu.

| (58) | Otrkārt, Vācija atzīmē, ka Regula (EK) Nr. 68/2001 būtu jāinterpretē, balstoties uz 1998. gada Kopienas mācību atbalsta sistēmu, kuru piemēroja pirms minētās regulas spēkā stāšanās un kurā tika definēti kritēriji, pēc kuriem jāpārbauda liela apjoma atbalsta stimulējošais efekts. Jo īpaši Vācija norāda, ka saskaņā ar šo Kopienas sistēmu stimulējošais efekts ir panākams tad, ja mācību projekts tiek īstenots atbalstāmā reģionā atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktam. Komisija nevar piekrist šādam uzskatam, jo Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. apsvērums neatstāj nekādas šaubas par to, ka Kopienas mācību atbalsta sistēma tiek atcelta līdz ar minētās Regulas stāšanos spēkā. Komisijas nolūks bija aizstāt Kopienas sistēmu ar Regulu (EK) Nr. 68/2001, un tāda arī bija minētās Regulas darbība. Tas ir acīmredzams citu valodu versijās, kurās Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. apsvērumā viennozīmīgi teikts, ka Kopienas mācību atbalsta sistēma “jāatceļ”, bet tās saturu “aizstāj”. Turklāt tas ir viennozīmīgi noteikts arī agrākos Komisijas lēmumos (17). Turklāt minētajā Regulā nav pārņemta šīs Kopienas sistēmas tiesiskā prezumpcija par stimulējoša efekta esību, bet tajā apzināti norādīts, ka mācību atbalsti noteiktos apstākļos var būt saderīgi ar kopējo tirgu (18). Taču, ja uzņēmējs nepieciešamos pasākumus būtu veicis arī bez atbalsta, tad šādam atbalstam nav stimulējoša efekta. |
| --- | --- |

(58)

Otrkārt, Vācija atzīmē, ka Regula (EK) Nr. 68/2001 būtu jāinterpretē, balstoties uz 1998. gada Kopienas mācību atbalsta sistēmu, kuru piemēroja pirms minētās regulas spēkā stāšanās un kurā tika definēti kritēriji, pēc kuriem jāpārbauda liela apjoma atbalsta stimulējošais efekts. Jo īpaši Vācija norāda, ka saskaņā ar šo Kopienas sistēmu stimulējošais efekts ir panākams tad, ja mācību projekts tiek īstenots atbalstāmā reģionā atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktam. Komisija nevar piekrist šādam uzskatam, jo Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. apsvērums neatstāj nekādas šaubas par to, ka Kopienas mācību atbalsta sistēma tiek atcelta līdz ar minētās Regulas stāšanos spēkā. Komisijas nolūks bija aizstāt Kopienas sistēmu ar Regulu (EK) Nr. 68/2001, un tāda arī bija minētās Regulas darbība. Tas ir acīmredzams citu valodu versijās, kurās Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. apsvērumā viennozīmīgi teikts, ka Kopienas mācību atbalsta sistēma “jāatceļ”, bet tās saturu “aizstāj”. Turklāt tas ir viennozīmīgi noteikts arī agrākos Komisijas lēmumos (17). Turklāt minētajā Regulā nav pārņemta šīs Kopienas sistēmas tiesiskā prezumpcija par stimulējoša efekta esību, bet tajā apzināti norādīts, ka mācību atbalsti noteiktos apstākļos var būt saderīgi ar kopējo tirgu (18). Taču, ja uzņēmējs nepieciešamos pasākumus būtu veicis arī bez atbalsta, tad šādam atbalstam nav stimulējoša efekta.

| (59) | Treškārt, Vācija un jo īpaši atbalsta saņēmējs atzīmē, ka papildu pārbaude par atbalsta nepieciešamību, balstoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, nozīmētu, ka visa Regula (EK) Nr. 68/2001 ir pretrunā ar šo EK līguma noteikumu. Tādējādi tiek acīmredzami pieņemts, ka atbalsta nepieciešamība nav jāpārbauda. Komisija nevar piekrist šim argumentam, jo tajā acīmredzami nav ņemts vērā, ka gadījumā, ja atbalsts ir mazāks par 1 miljonu euro un atbilst minētās Regulas kritērijiem, tiek pieņemts, ka ir izpildīts arī nepieciešamības kritērijs. |
| --- | --- |

(59)

Treškārt, Vācija un jo īpaši atbalsta saņēmējs atzīmē, ka papildu pārbaude par atbalsta nepieciešamību, balstoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, nozīmētu, ka visa Regula (EK) Nr. 68/2001 ir pretrunā ar šo EK līguma noteikumu. Tādējādi tiek acīmredzami pieņemts, ka atbalsta nepieciešamība nav jāpārbauda. Komisija nevar piekrist šim argumentam, jo tajā acīmredzami nav ņemts vērā, ka gadījumā, ja atbalsts ir mazāks par 1 miljonu euro un atbilst minētās Regulas kritērijiem, tiek pieņemts, ka ir izpildīts arī nepieciešamības kritērijs.

| (60) | Ceturtkārt, Vācija apgalvo, ka Komisija nav piemērojusi tādu pašu pieeju kā agrākos gadījumos, kuros netika pārbaudīta stimulējošā efekta pastāvēšana. Tas ir pareizs apgalvojums. Taču Komisija paskaidroja, ka tās piemērotā pieeja ir mainīta, pamatojoties uz precīzāk izstrādātu ekonomisko pieeju. Pieeja tika mainīta un viennozīmīgi atzīta, veicot detalizētas pārbaudes Ford Genk un GM Antwerp atbalsta lietās. Tomēr Vācija atzīmē, ka Komisijas piemērotā pieeja nav konsekventa, jo pēc oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanas Ford Genk lietā lēmums vismaz divās citās lietās, proti, BMW Österreich (Lieta Nr. 304/2005) (19) un Webasto (Lieta Nr. 653/2005) tika pieņemts bez atbilstošas pārbaudes vai balstoties uz kādu citu pārbaudi. Komisija atzīmēja, ka šie lēmumi bez detalizētas pārbaudes tika pieņemti pirms pirmās no abu iepriekšminēto lietu detalizēto pārbaužu beigšanas, sākot ar kurām Komisija ieviesa diferencētu pieeju. Protams, Komisija var uzlabot un mainīt pārbaužu pieeju, ja tam ir pietiekams pamatojums. Tas attiecas uz Ford Genk un GM Antwerp gadījumiem, taču ne uz agrākām atbalsta lietām. Tādējādi Komisija pirms lēmuma pieņemšanas Ford Genk lietā varēja balstīties uz savu iepriekšējo lēmumu praksi. |
| --- | --- |

(60)

Ceturtkārt, Vācija apgalvo, ka Komisija nav piemērojusi tādu pašu pieeju kā agrākos gadījumos, kuros netika pārbaudīta stimulējošā efekta pastāvēšana. Tas ir pareizs apgalvojums. Taču Komisija paskaidroja, ka tās piemērotā pieeja ir mainīta, pamatojoties uz precīzāk izstrādātu ekonomisko pieeju. Pieeja tika mainīta un viennozīmīgi atzīta, veicot detalizētas pārbaudes Ford Genk un GM Antwerp atbalsta lietās. Tomēr Vācija atzīmē, ka Komisijas piemērotā pieeja nav konsekventa, jo pēc oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanas Ford Genk lietā lēmums vismaz divās citās lietās, proti, BMW Österreich (Lieta Nr. 304/2005) (19) un Webasto (Lieta Nr. 653/2005) tika pieņemts bez atbilstošas pārbaudes vai balstoties uz kādu citu pārbaudi. Komisija atzīmēja, ka šie lēmumi bez detalizētas pārbaudes tika pieņemti pirms pirmās no abu iepriekšminēto lietu detalizēto pārbaužu beigšanas, sākot ar kurām Komisija ieviesa diferencētu pieeju. Protams, Komisija var uzlabot un mainīt pārbaužu pieeju, ja tam ir pietiekams pamatojums. Tas attiecas uz Ford Genk un GM Antwerp gadījumiem, taču ne uz agrākām atbalsta lietām. Tādējādi Komisija pirms lēmuma pieņemšanas Ford Genk lietā varēja balstīties uz savu iepriekšējo lēmumu praksi.

| (61) | Piektkārt, Vācija un atbalsta saņēmējs apstrīd, ka Komisija varētu atsaukties uz Ford Genk un GM Antwerp atbalsta lietām, jo to pamatā ir citi apstākļi nekā DHL gadījumā. Komisijai būtu jābalstās vairāk uz savu Lēmumu atbalsta lietas Webasto gadījumā. To nevar nekādā gadījumā attiecināt uz DHL gadījumu, jo tajā, atšķirībā no šiem abiem gadījumiem, nav runa par automobiļu nozari. Arī Lēmumā par atbalsta piešķiršanu Webasto, uz kuru atsaucas Vācija un atbalsta saņēmējs, runa ir par automobiļu nozari. Vienīgā atšķirība, iespējams, ir apstāklī, ka pirmos divos gadījumos runa bija par jau esošajām uzņēmuma struktūrām, bet DHL un Webasto gadījumi attiecās uz jaunu uzņēmuma struktūru izveidošanu. Lai gan abos pirmos gadījumos jebkurš atbalsts pasākumiem, kuri tiktu veikti arī bez atbalsta palīdzības, ir darbības atbalsts, Komisija neredz iemeslu, kāpēc par darbības atbalstu nebūtu uzskatāms atbalsts mācību pasākumam jaunizveidotā struktūrā, kas tiktu veikts jebkurā gadījumā. Arī šajā gadījumā uzņēmums saņem atbalstu pasākumiem, kas tam būtu jāveic jebkurā gadījumā. |
| --- | --- |

(61)

Piektkārt, Vācija un atbalsta saņēmējs apstrīd, ka Komisija varētu atsaukties uz Ford Genk un GM Antwerp atbalsta lietām, jo to pamatā ir citi apstākļi nekā DHL gadījumā. Komisijai būtu jābalstās vairāk uz savu Lēmumu atbalsta lietas Webasto gadījumā. To nevar nekādā gadījumā attiecināt uz DHL gadījumu, jo tajā, atšķirībā no šiem abiem gadījumiem, nav runa par automobiļu nozari. Arī Lēmumā par atbalsta piešķiršanu Webasto, uz kuru atsaucas Vācija un atbalsta saņēmējs, runa ir par automobiļu nozari. Vienīgā atšķirība, iespējams, ir apstāklī, ka pirmos divos gadījumos runa bija par jau esošajām uzņēmuma struktūrām, bet DHL un Webasto gadījumi attiecās uz jaunu uzņēmuma struktūru izveidošanu. Lai gan abos pirmos gadījumos jebkurš atbalsts pasākumiem, kuri tiktu veikti arī bez atbalsta palīdzības, ir darbības atbalsts, Komisija neredz iemeslu, kāpēc par darbības atbalstu nebūtu uzskatāms atbalsts mācību pasākumam jaunizveidotā struktūrā, kas tiktu veikts jebkurā gadījumā. Arī šajā gadījumā uzņēmums saņem atbalstu pasākumiem, kas tam būtu jāveic jebkurā gadījumā.

| (62) | Turklāt jaunizveidotas struktūras gadījumā mācību pasākumi, kas būtu jāveic arī bez atbalsta, nav attaisnojami ar apsvērumiem, kas ir reģionālā atbalsta piešķiršanas pamatā, jo reģionālie nelabvēlīgie apstākļi jākompensē ar reģionālajiem investīciju atbalstiem, nevis mācību atbalstiem. Šajā sakarā Vācija piezīmē, ka izredzēm saņemt valsts atbalstu vajadzīgiem un plašiem mācību pasākumiem bijusi izšķirošā loma DHL galīgā lēmuma pieņemšanā par loģistikas centra vietas izvēli. Komisija tomēr uzskata, ka Eiropas Savienībā uzņēmumi parasti lēmumus pieņem, cenšoties samazināt izdevumus un paaugstināt rentabilitāti. Uzņēmumi, kas plāno pārvietot ražotnes, bieži vien apsver vairākus konkurējošus izvietojumus dažādās dalībvalstīs. Lēmums par atrašanās vietas izvēli balstās ne tikai uz gaidāmajām uzņēmuma darbības izmaksām (tostarp mācību izmaksām pieņemtajiem darbiniekiem, kam bieži vien nav atbilstošas kvalifikācijas) un citiem saimnieciskiem ieguvumiem vai zaudējumiem (piemēram, vietējie noteikumi par darba laiku), bet arī uz iespēju iegūt valsts atbalsta līdzekļus (t. i., reģionālo atbalstu). Komisija nevar piekrist minētajam argumentam, jo mācību atbalsti atšķirībā no reģionāliem investīciju atbalstiem nav paredzēti, lai ietekmētu izvietojuma izvēli, bet gan, lai kompensētu Kopienā trūkstošos ieguldījumus mācību pasākumos. Zems profesionālās kvalifikācijas līmenis atbalstāmā reģionā ir reģionāla problēma, kas risināma ar reģionālo investīciju atbalstu palīdzību. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt jaunizveidotas struktūras gadījumā mācību pasākumi, kas būtu jāveic arī bez atbalsta, nav attaisnojami ar apsvērumiem, kas ir reģionālā atbalsta piešķiršanas pamatā, jo reģionālie nelabvēlīgie apstākļi jākompensē ar reģionālajiem investīciju atbalstiem, nevis mācību atbalstiem. Šajā sakarā Vācija piezīmē, ka izredzēm saņemt valsts atbalstu vajadzīgiem un plašiem mācību pasākumiem bijusi izšķirošā loma DHL galīgā lēmuma pieņemšanā par loģistikas centra vietas izvēli. Komisija tomēr uzskata, ka Eiropas Savienībā uzņēmumi parasti lēmumus pieņem, cenšoties samazināt izdevumus un paaugstināt rentabilitāti. Uzņēmumi, kas plāno pārvietot ražotnes, bieži vien apsver vairākus konkurējošus izvietojumus dažādās dalībvalstīs. Lēmums par atrašanās vietas izvēli balstās ne tikai uz gaidāmajām uzņēmuma darbības izmaksām (tostarp mācību izmaksām pieņemtajiem darbiniekiem, kam bieži vien nav atbilstošas kvalifikācijas) un citiem saimnieciskiem ieguvumiem vai zaudējumiem (piemēram, vietējie noteikumi par darba laiku), bet arī uz iespēju iegūt valsts atbalsta līdzekļus (t. i., reģionālo atbalstu). Komisija nevar piekrist minētajam argumentam, jo mācību atbalsti atšķirībā no reģionāliem investīciju atbalstiem nav paredzēti, lai ietekmētu izvietojuma izvēli, bet gan, lai kompensētu Kopienā trūkstošos ieguldījumus mācību pasākumos. Zems profesionālās kvalifikācijas līmenis atbalstāmā reģionā ir reģionāla problēma, kas risināma ar reģionālo investīciju atbalstu palīdzību.

| (63) | Balstoties uz iepriekš izklāstīto informāciju, Komisija ir nākusi pie slēdziena, ka DHL liela daļa no mācību pasākumiem saviem darbiniekiem būtu jāveic jebkurā gadījumā arī bez atbalsta piešķiršanas. Tas izriet galvenokārt no diviem secinājumiem, kas sīkāk izklāstīti tālāk tekstā. Pirmkārt, darbinieku apmācība ir vajadzīga, lai gaisa loģistikas centrs uzsāktu savu darbību, otrkārt, mācību pasākumi lielākoties ir paredzēti tiesību aktos. |
| --- | --- |

(63)

Balstoties uz iepriekš izklāstīto informāciju, Komisija ir nākusi pie slēdziena, ka DHL liela daļa no mācību pasākumiem saviem darbiniekiem būtu jāveic jebkurā gadījumā arī bez atbalsta piešķiršanas. Tas izriet galvenokārt no diviem secinājumiem, kas sīkāk izklāstīti tālāk tekstā. Pirmkārt, darbinieku apmācība ir vajadzīga, lai gaisa loģistikas centrs uzsāktu savu darbību, otrkārt, mācību pasākumi lielākoties ir paredzēti tiesību aktos.

a)   
  Uzņēmumam nepieciešamie mācību pasākumi

| (64) | Attiecībā uz mācību pasākumu nepieciešamību ir konstatēts, ka DHL pārvietošanai uz Leipcigu-Halli (Vācija) ir līdzīgas sekas kā jauna uzņēmuma dibināšanai, jo DHL, lai uzsāktu darbību, ir jāpieņem darbā jauni darbinieki. Uzņēmuma darbības vajadzību apmierināšanai acīmredzot iespējami trīs risinājumi: DHL varētu pieņemtu darbā darbiniekus, kuri uzņēmumam būtu jāapmāca; DHL varētu pieņemt darbā jau apmācītus darbiniekus; ja nebūtu pieejami atbilstoši kvalificēti darbinieki, DHL par noteiktiem pakalpojumiem varētu noslēgt apakšlīgumus. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz mācību pasākumu nepieciešamību ir konstatēts, ka DHL pārvietošanai uz Leipcigu-Halli (Vācija) ir līdzīgas sekas kā jauna uzņēmuma dibināšanai, jo DHL, lai uzsāktu darbību, ir jāpieņem darbā jauni darbinieki. Uzņēmuma darbības vajadzību apmierināšanai acīmredzot iespējami trīs risinājumi: DHL varētu pieņemtu darbā darbiniekus, kuri uzņēmumam būtu jāapmāca; DHL varētu pieņemt darbā jau apmācītus darbiniekus; ja nebūtu pieejami atbilstoši kvalificēti darbinieki, DHL par noteiktiem pakalpojumiem varētu noslēgt apakšlīgumus.

| (65) | Vācija nav iesniegusi papildu informāciju, lai pilnībā kliedētu Komisijas šaubas attiecībā uz DHL iespējām savā jaunajā darbības vietā pieņemt darbā pietiekamu daudzumu apmācītu darbinieku. Vācija turklāt ir apstiprinājusi, ka darbinieki no Briseles, t.i., līdzšinējās DHL atrašanās vietas, nav gatavi mainīt darba vietu uz Vāciju. DHL arī nav norādījis, vai uzņēmums ir spējīgs atrast pietiekamu jau apmācītu darbinieku skaitu vietējā vai Eiropas darba tirgū, lai varētu sākt darbību. Acīmredzami vietējā darba tirgū atbilstoši apmācīti darbinieki nav pieejami, un arī Eiropas gaisa satiksmes pakalpojumu darba tirgū ir samērā grūti atrast atbilstošus profesionāļus. |
| --- | --- |

(65)

Vācija nav iesniegusi papildu informāciju, lai pilnībā kliedētu Komisijas šaubas attiecībā uz DHL iespējām savā jaunajā darbības vietā pieņemt darbā pietiekamu daudzumu apmācītu darbinieku. Vācija turklāt ir apstiprinājusi, ka darbinieki no Briseles, t.i., līdzšinējās DHL atrašanās vietas, nav gatavi mainīt darba vietu uz Vāciju. DHL arī nav norādījis, vai uzņēmums ir spējīgs atrast pietiekamu jau apmācītu darbinieku skaitu vietējā vai Eiropas darba tirgū, lai varētu sākt darbību. Acīmredzami vietējā darba tirgū atbilstoši apmācīti darbinieki nav pieejami, un arī Eiropas gaisa satiksmes pakalpojumu darba tirgū ir samērā grūti atrast atbilstošus profesionāļus.

| (66) | Turklāt Vācija nav pārliecinoši pamatojusi DHL argumentu, ka bez atbalsta piešķiršanas vairāku pakalpojumu veikšana tiktu uzticēta apakšuzņēmumiem un tādējādi varētu būt jāatsakās no plānotajiem mācību pasākumiem. Tāpat Vācija nav pierādījusi, ka Leipcigas lidostā ir pieejami attiecīgo pakalpojumu sniedzēji. Pirmkārt, pat apakšlīgumu slēgšanas gadījumā būtu nepieciešami daži mācību pasākumi un, otrkārt, veicot kopējās DHL un Leipcigas-Halles investīcijas, jau ir paredzēts, ka visus ekspressūtījumu dienestu pakalpojumus veiks paša uzņēmuma darbinieki un DHL pat piedāvās savus pakalpojumus arī konkurējošiem, tajā pašā lidostā esošiem uzņēmumiem. Tāpēc Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka pakalpojumu nodošana apakšuzņēmumiem neietilpst DHL plānos un tā radītu papildu izdevumus. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt Vācija nav pārliecinoši pamatojusi DHL argumentu, ka bez atbalsta piešķiršanas vairāku pakalpojumu veikšana tiktu uzticēta apakšuzņēmumiem un tādējādi varētu būt jāatsakās no plānotajiem mācību pasākumiem. Tāpat Vācija nav pierādījusi, ka Leipcigas lidostā ir pieejami attiecīgo pakalpojumu sniedzēji. Pirmkārt, pat apakšlīgumu slēgšanas gadījumā būtu nepieciešami daži mācību pasākumi un, otrkārt, veicot kopējās DHL un Leipcigas-Halles investīcijas, jau ir paredzēts, ka visus ekspressūtījumu dienestu pakalpojumus veiks paša uzņēmuma darbinieki un DHL pat piedāvās savus pakalpojumus arī konkurējošiem, tajā pašā lidostā esošiem uzņēmumiem. Tāpēc Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka pakalpojumu nodošana apakšuzņēmumiem neietilpst DHL plānos un tā radītu papildu izdevumus.

| (67) | Turklāt Vācija norādījusi, ka DHL saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu atbalstāmā reģionā radīs jaunas darba vietas, tādēļ atšķirībā no gadījuma ar automobiļu ražotājiem Beļģijā runa nav tikai par atbalsta sniegšanu uzņēmumam, bet gan par atbalstu jaunizveidotam uzņēmumam, kuram nav atbilstoši apmācītu darbinieku. Komisijai ir jānoraida šis arguments, jo DHL, pārceļoties ārpus Briseles, jaunā uzņēmuma vajadzībām jebkurā gadījumā būtu jāveic mācību pasākumi, neraugoties uz jaunā uzņēmuma izvietojumu. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt Vācija norādījusi, ka DHL saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu atbalstāmā reģionā radīs jaunas darba vietas, tādēļ atšķirībā no gadījuma ar automobiļu ražotājiem Beļģijā runa nav tikai par atbalsta sniegšanu uzņēmumam, bet gan par atbalstu jaunizveidotam uzņēmumam, kuram nav atbilstoši apmācītu darbinieku. Komisijai ir jānoraida šis arguments, jo DHL, pārceļoties ārpus Briseles, jaunā uzņēmuma vajadzībām jebkurā gadījumā būtu jāveic mācību pasākumi, neraugoties uz jaunā uzņēmuma izvietojumu.

b)   
  Tiesību akots paredzētie mācību pasākumi

| (68) | Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju lielākā daļa mācību pasākumu ir obligāti saskaņā ar valsts un Eiropas tiesību aktiem. Tā kā DHL veiktie pakalpojumi pēc savas būtības ir saistīti ar paaugstinātu drošības risku, saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir spēkā noteikti minimāli standarti un drošības prasības par apiešanos ar kravu, kā arī lidmašīnu pārbaudi un tehnisko kontroli. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju lielākā daļa mācību pasākumu ir obligāti saskaņā ar valsts un Eiropas tiesību aktiem. Tā kā DHL veiktie pakalpojumi pēc savas būtības ir saistīti ar paaugstinātu drošības risku, saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir spēkā noteikti minimāli standarti un drošības prasības par apiešanos ar kravu, kā arī lidmašīnu pārbaudi un tehnisko kontroli.

| (69) | Tas attiecas uz mācību pasākumiem pirmslidojuma un lidlauka pārbaužu jomā, kas ir paredzēti DHL EAT mehāniķiem un tehniskajiem darbiniekiem. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2042/2003, darbiniekiem, kas piedalās lidaparātu uzturēšanā, ir jābūt licencētiem, lai varētu izdot gaisa kuģa izmantošanas sertifikātus. Nosacījumi šādas licences saņemšanai ir izklāstīti minētajā Regulā un attiecas uz atbilstošo mācību pasākumu apjomu un saturu. |
| --- | --- |

(69)

Tas attiecas uz mācību pasākumiem pirmslidojuma un lidlauka pārbaužu jomā, kas ir paredzēti DHL EAT mehāniķiem un tehniskajiem darbiniekiem. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2042/2003, darbiniekiem, kas piedalās lidaparātu uzturēšanā, ir jābūt licencētiem, lai varētu izdot gaisa kuģa izmantošanas sertifikātus. Nosacījumi šādas licences saņemšanai ir izklāstīti minētajā Regulā un attiecas uz atbilstošo mācību pasākumu apjomu un saturu.

| (70) | Iecerētie mācību pasākumi atbilst iepriekšminētajiem tiesību aktu noteikumiem un attiecas uz divām profesiju grupām: lidmašīnas mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu par tehnisko apkopi (A kategorija) un lidmašīnas tehniķi/mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu (kategorija B1). Šīm abām profesiju grupām mācību pasākumi noris šādā veidā:






  a) | angļu valodas kursi (ieskaitot angļu valodas tehniskos terminus); |
| --- | --- | --- |

(70)

Iecerētie mācību pasākumi atbilst iepriekšminētajiem tiesību aktu noteikumiem un attiecas uz divām profesiju grupām: lidmašīnas mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu par tehnisko apkopi (A kategorija) un lidmašīnas tehniķi/mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu (kategorija B1). Šīm abām profesiju grupām mācību pasākumi noris šādā veidā:

a)

angļu valodas kursi (ieskaitot angļu valodas tehniskos terminus);

| b) | pamata tehniskās zināšanas par elektrības, elektronikas un aerodinamikas jautājumiem; |
| --- | --- |

b)

pamata tehniskās zināšanas par elektrības, elektronikas un aerodinamikas jautājumiem;

| c) | iegūto pamata tehnisko zināšanu praktiska izmantošana; |
| --- | --- |

c)

iegūto pamata tehnisko zināšanu praktiska izmantošana;

| d) | padziļināti mācību pasākumi B1 kategorijas darbiniekiem. |
| --- | --- |

d)

padziļināti mācību pasākumi B1 kategorijas darbiniekiem.

| (71) | Atsevišķi DHL EAT mācību pasākumi tiks papildināti ar mācību dienām darba vietā, kas būtiski pārsniegs teorētiskajai apmācību daļai veltīto darba dienu skaitu. |
| --- | --- |

(71)

Atsevišķi DHL EAT mācību pasākumi tiks papildināti ar mācību dienām darba vietā, kas būtiski pārsniegs teorētiskajai apmācību daļai veltīto darba dienu skaitu.

| (72) | Vācija apzinās, ka DHL nevar uzsākt darbību bez atbilstoši izglītota personāla, kam ir atbilstošas licences. Tā kā visi paredzētie mācību pasākumi ir paredzēti atbilstoši Regulai (EK) Nr. 68/2001, Vācijas iestādes norāda, ka DHL nevar veikt nekādus ierobežojumus mācību pasākumos. Tomēr tās atzīmē, ka DHL bez atbalsta neveiks vispār nekādus mācību pasākumus, bet gan pieņems darbā darbiniekus no konkurējošiem uzņēmumiem, kam jau ir nepieciešamā sertifikācija, vai arī lems par apakšlīgumu slēgšanu. |
| --- | --- |

(72)

Vācija apzinās, ka DHL nevar uzsākt darbību bez atbilstoši izglītota personāla, kam ir atbilstošas licences. Tā kā visi paredzētie mācību pasākumi ir paredzēti atbilstoši Regulai (EK) Nr. 68/2001, Vācijas iestādes norāda, ka DHL nevar veikt nekādus ierobežojumus mācību pasākumos. Tomēr tās atzīmē, ka DHL bez atbalsta neveiks vispār nekādus mācību pasākumus, bet gan pieņems darbā darbiniekus no konkurējošiem uzņēmumiem, kam jau ir nepieciešamā sertifikācija, vai arī lems par apakšlīgumu slēgšanu.

| (73) | Saskaņā ar Vācijas veikto izdevumu analīzi apakšlīgumu slēgšanas izmaksas ir zemākas nekā personāla izmaksas, ieskaitot izdevumus par mācību pasākumiem (par [(5–20 %)] zemāki A kategorijas darbiniekiem un aptuveni par [(10–30 %)] B1 kategorijas darbiniekiem). Tomēr Vācija nav pierādījusi, ka atbilstošs pakalpojumu sniedzējs vispār ir pieejams. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar Vācijas veikto izdevumu analīzi apakšlīgumu slēgšanas izmaksas ir zemākas nekā personāla izmaksas, ieskaitot izdevumus par mācību pasākumiem (par [(5–20 %)] zemāki A kategorijas darbiniekiem un aptuveni par [(10–30 %)] B1 kategorijas darbiniekiem). Tomēr Vācija nav pierādījusi, ka atbilstošs pakalpojumu sniedzējs vispār ir pieejams.

| (74) | Attiecībā uz iespēju pieņemt darbā jau apmācītus darbiniekus no konkurējošiem uzņēmumiem Vācija nav iesniegusi pierādījumus tam, ka Eiropas darba tirgū ir pieejami kvalificēti un apmācīti darbinieki, kas būtu gatavi mainīt darba vietu uz Leipcigas-Halles loģistikas centru. Vācija uzskata, ka Eiropas darba tirgū trūkst apmācītu un kvalificētu mehāniķu un tehnisko darbinieku gaisa transporta pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz iespēju pieņemt darbā jau apmācītus darbiniekus no konkurējošiem uzņēmumiem Vācija nav iesniegusi pierādījumus tam, ka Eiropas darba tirgū ir pieejami kvalificēti un apmācīti darbinieki, kas būtu gatavi mainīt darba vietu uz Leipcigas-Halles loģistikas centru. Vācija uzskata, ka Eiropas darba tirgū trūkst apmācītu un kvalificētu mehāniķu un tehnisko darbinieku gaisa transporta pakalpojumu jomā.

| (75) | Turklāt Vācija ir iesniegusi izdevumu analīzi par angļu valodas kursiem, kas paredzēti DHL EAT mehāniķiem un tehniķiem. Vācija uzskata, ka šajā gadījumā runa ir par vispārējiem mācību pasākumiem, kas pārsniedz tiesību aktos paredzētos obligātos mācību pasākumus. Tāpēc Vācija ir novērtējusi kursu attaisnotās izmaksas uz [(0,5–1)] miljoniem euro. Komisija tomēr secina, ka šajos kursos galvenokārt tiks mācīti tehniskie termini angļu valodā. Otrkārt, tā norāda, ka lidaparātu tehniskā kontrole praksē ir standartizēta visā Eiropā, tādējādi DHL EAT mehāniķiem un tehniķiem būtu jāpārvalda tehniskie termini angļu valodā. Turklāt, pēc Komisijas domām, šie tehnisko terminu angļu valodas kursi pieder pie obligātās standarta mācību programmas. Tāpēc Komisija uzskata, ka DHL jebkurā gadījumā būtu jāpiedāvā tehnisko terminu angļu valodas kursi arī bez atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt Vācija ir iesniegusi izdevumu analīzi par angļu valodas kursiem, kas paredzēti DHL EAT mehāniķiem un tehniķiem. Vācija uzskata, ka šajā gadījumā runa ir par vispārējiem mācību pasākumiem, kas pārsniedz tiesību aktos paredzētos obligātos mācību pasākumus. Tāpēc Vācija ir novērtējusi kursu attaisnotās izmaksas uz [(0,5–1)] miljoniem euro. Komisija tomēr secina, ka šajos kursos galvenokārt tiks mācīti tehniskie termini angļu valodā. Otrkārt, tā norāda, ka lidaparātu tehniskā kontrole praksē ir standartizēta visā Eiropā, tādējādi DHL EAT mehāniķiem un tehniķiem būtu jāpārvalda tehniskie termini angļu valodā. Turklāt, pēc Komisijas domām, šie tehnisko terminu angļu valodas kursi pieder pie obligātās standarta mācību programmas. Tāpēc Komisija uzskata, ka DHL jebkurā gadījumā būtu jāpiedāvā tehnisko terminu angļu valodas kursi arī bez atbalsta piešķiršanas.

| (76) | Balstoties uz šiem atzinumiem, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka pieminētie mācību pasākumi ir gan paredzēti tiesību aktos, gan nepieciešami, lai nodrošinātu DHL EAT veiksmīgu darbību, tādēļ uzņēmumam tie būtu jāveic jebkurā gadījumā arī bez atbalsta piešķiršanas. Tāpēc Komisija uzskata, ka mācību izmaksas DHL EAT mehāniķiem un tehniķiem nav attaisnotās izmaksas atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(76)

Balstoties uz šiem atzinumiem, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka pieminētie mācību pasākumi ir gan paredzēti tiesību aktos, gan nepieciešami, lai nodrošinātu DHL EAT veiksmīgu darbību, tādēļ uzņēmumam tie būtu jāveic jebkurā gadījumā arī bez atbalsta piešķiršanas. Tāpēc Komisija uzskata, ka mācību izmaksas DHL EAT mehāniķiem un tehniķiem nav attaisnotās izmaksas atbalsta saņemšanai.

| (77) | Pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II ir sekojoši pienākumi: Ground Service Equipment (zemes pakalpojumu iekārtu) apkalpošana un vadīšana; lidaparātu iekraušana un izkraušana; lidojuma dokumentācijas nodošana; ziņojumu sastādīšana, kā arī saziņa ar pilotiem un lidostas iestādēm. Paziņotā projekta ietvaros plānots apmācīt 210 pirmslidojuma/pēclidojuma aģentus II, kam paredzētas attaisnotās izmaksas [(2–3)] miljonu euro apjomā. |
| --- | --- |

(77)

Pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II ir sekojoši pienākumi: Ground Service Equipment (zemes pakalpojumu iekārtu) apkalpošana un vadīšana; lidaparātu iekraušana un izkraušana; lidojuma dokumentācijas nodošana; ziņojumu sastādīšana, kā arī saziņa ar pilotiem un lidostas iestādēm. Paziņotā projekta ietvaros plānots apmācīt 210 pirmslidojuma/pēclidojuma aģentus II, kam paredzētas attaisnotās izmaksas [(2–3)] miljonu euro apjomā.

| (78) | Saskaņā ar Vācijas likumiem pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II drīkst uzsākt darbu lidlaukā tikai tad, kad pabeiguši apmācības kursus “Darbs ar Ground Service Equipment” (“Arbeitsschutzgesetz”) un “Drošība” (BGV C 10 FBO) un saņēmuši autokrāvēja vadītāja apliecību (BGG 925 – autokrāvēja vadītāju apmācība un pieņemšana darbā). Tiem jābūt apmācītiem arī par darbu ar bīstamām kravām un ar to saistīto risku (“Gefahrstoffeverordnung”). Visbeidzot, pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II ir jābeidz apmācība par darbu ar bīstamām kravām saskaņā ar IATA prasībām. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar Vācijas likumiem pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II drīkst uzsākt darbu lidlaukā tikai tad, kad pabeiguši apmācības kursus “Darbs ar Ground Service Equipment” (“Arbeitsschutzgesetz”) un “Drošība” (BGV C 10 FBO) un saņēmuši autokrāvēja vadītāja apliecību (BGG 925 – autokrāvēja vadītāju apmācība un pieņemšana darbā). Tiem jābūt apmācītiem arī par darbu ar bīstamām kravām un ar to saistīto risku (“Gefahrstoffeverordnung”). Visbeidzot, pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II ir jābeidz apmācība par darbu ar bīstamām kravām saskaņā ar IATA prasībām.

| (79) | Saskaņā ar 77. un 78. punkta paskaidrojumiem var secināt, ka pieteiktajā projektā paredzētie mācību pasākumi lielā mērā ir paredzēti tiesību aktos: darbs ar ierīcēm, lai pārvietotu lidmašīnas, lidmašīnu atledošana (pamatkurss), lidmašīnu atledošana (atkārtošanas kurss), vadītāja apliecība darbam lidlaukā, darbs un tā nosacījumi lidlaukā; ugunsdrošības noteikumi; darbs ar kravas nodalījuma durvīm; pirmā palīdzība, autokrāvēja vadīšanas apliecība, IATA PK 7/8, Ground Service Equipment, briesmas darbā lidlaukā; drošības noteikumi lidlaukā, lidostas drošības noteikumi. ULD-Build-up kurss ievadam kravas konteineru uzbūvē, kas attiecas tikai uz darbu ar speciālajiem DHL konteineriem. |
| --- | --- |

(79)

Saskaņā ar 77. un 78. punkta paskaidrojumiem var secināt, ka pieteiktajā projektā paredzētie mācību pasākumi lielā mērā ir paredzēti tiesību aktos: darbs ar ierīcēm, lai pārvietotu lidmašīnas, lidmašīnu atledošana (pamatkurss), lidmašīnu atledošana (atkārtošanas kurss), vadītāja apliecība darbam lidlaukā, darbs un tā nosacījumi lidlaukā; ugunsdrošības noteikumi; darbs ar kravas nodalījuma durvīm; pirmā palīdzība, autokrāvēja vadīšanas apliecība, IATA PK 7/8, Ground Service Equipment, briesmas darbā lidlaukā; drošības noteikumi lidlaukā, lidostas drošības noteikumi. ULD-Build-up kurss ievadam kravas konteineru uzbūvē, kas attiecas tikai uz darbu ar speciālajiem DHL konteineriem.

| (80) | Kursi “G25/41 profesionālā medicīniskā pārbaude” (4 no kopumā 240 mācību stundām), “DIN EN 9001:2000 kvalitātes vadība un procedūras” un “DIN EN 14001 vides aizsardzība un organizācijas struktūra” (8 no kopumā 240 mācību stundām) nav noteikti kā obligāti tiesību aktos. Tā kā Vācija ir uzsvērusi, ka DHL pats veiks visus ar loģistikas centra darbību saistītos pakalpojumus un pat piedāvās tos citiem konkurentiem, kas atrodas Leipcigas-Halles lidostā, un nav pierādījusi, ka DHL šos kursus bez atbalsta nepiedāvātu, tad, acīmredzot, tie pieder pie DHL darbinieku mācību paketes, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu veiksmīgu loģistikas centra darbību. Šis gaisa loģistikas centrs līdzās Honkongai (Ķīna) un Vilmingtonai (ASV) ir pasaulē nozīmīgākais DHL loģistikas centrs. Jo sevišķi no kursa “Profesionālā medicīniskā pārbaude” šobrīd nevarētu atteikties, jo darbinieki tajā tiek apmācīti, kā atpazīt, vai kāds darbinieks neapdraud paša darba vietas drošību, jo sekmīgai DHL darbībai jānovērš neparedzami kavējumi. Saskaņā ar pieejamo informāciju pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II, kas ir pabeiguši šādu apmācību, ir spējīgi pārbaudīt jauno darbinieku profesionālo atbilstību. Saskaņā ar 25. punktā izklāstītajiem vērtējuma pamatnosacījumiem Komisija nonākusi pie secinājuma, ka mācību pasākumi gan nav tiesību aktos paredzēti, taču ir būtiski loģistikas centra netraucētai darbībai, un tādēļ DHL tie būtu jāveic jebkurā gadījumā. Kurss par kvalitātes standartiem nav tiesību aktos paredzēts, taču Deutsche Post vadība to ir noteikusi kā obligāto nosacījumu visām DHL filiālēm. DHL ir paziņojis, ka visi darbinieki tiek mērķtiecīgi apmācīti, lai iegūtu DIN EN 9001 sertifikātu (20). Turklāt tika norādīts, ka DIN EN 14001 sertificēšana notiks no 2008. gada jūlija (21). Tādējādi mācību pasākumi, kas ir šā lēmuma priekšmets, ir viennozīmīgi nepieciešami, lai sasniegtu uzņēmuma stratēģijā plānotos standartus, un tādēļ būtu jāveic arī bez atbalsta piešķiršanas. Turklāt DHL meitasuzņēmumi reklamē, ka to pakalpojumiem ir visaugstākie standarti, kā apliecina arī attiecīgie DIN sertifikāti. Tāpēc DHL kā vadošais pakalpojuma sniedzējs acīmredzami spēj šīs izmaksas iekļaut savas cenu stratēģijas ietvaros. Tāpēc Komisija uzskata, ka DHL minētos mācību pasākumus veiktu arī bez atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(80)

Kursi “G25/41 profesionālā medicīniskā pārbaude” (4 no kopumā 240 mācību stundām), “DIN EN 9001:2000 kvalitātes vadība un procedūras” un “DIN EN 14001 vides aizsardzība un organizācijas struktūra” (8 no kopumā 240 mācību stundām) nav noteikti kā obligāti tiesību aktos. Tā kā Vācija ir uzsvērusi, ka DHL pats veiks visus ar loģistikas centra darbību saistītos pakalpojumus un pat piedāvās tos citiem konkurentiem, kas atrodas Leipcigas-Halles lidostā, un nav pierādījusi, ka DHL šos kursus bez atbalsta nepiedāvātu, tad, acīmredzot, tie pieder pie DHL darbinieku mācību paketes, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu veiksmīgu loģistikas centra darbību. Šis gaisa loģistikas centrs līdzās Honkongai (Ķīna) un Vilmingtonai (ASV) ir pasaulē nozīmīgākais DHL loģistikas centrs. Jo sevišķi no kursa “Profesionālā medicīniskā pārbaude” šobrīd nevarētu atteikties, jo darbinieki tajā tiek apmācīti, kā atpazīt, vai kāds darbinieks neapdraud paša darba vietas drošību, jo sekmīgai DHL darbībai jānovērš neparedzami kavējumi. Saskaņā ar pieejamo informāciju pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II, kas ir pabeiguši šādu apmācību, ir spējīgi pārbaudīt jauno darbinieku profesionālo atbilstību. Saskaņā ar 25. punktā izklāstītajiem vērtējuma pamatnosacījumiem Komisija nonākusi pie secinājuma, ka mācību pasākumi gan nav tiesību aktos paredzēti, taču ir būtiski loģistikas centra netraucētai darbībai, un tādēļ DHL tie būtu jāveic jebkurā gadījumā. Kurss par kvalitātes standartiem nav tiesību aktos paredzēts, taču Deutsche Post vadība to ir noteikusi kā obligāto nosacījumu visām DHL filiālēm. DHL ir paziņojis, ka visi darbinieki tiek mērķtiecīgi apmācīti, lai iegūtu DIN EN 9001 sertifikātu (20). Turklāt tika norādīts, ka DIN EN 14001 sertificēšana notiks no 2008. gada jūlija (21). Tādējādi mācību pasākumi, kas ir šā lēmuma priekšmets, ir viennozīmīgi nepieciešami, lai sasniegtu uzņēmuma stratēģijā plānotos standartus, un tādēļ būtu jāveic arī bez atbalsta piešķiršanas. Turklāt DHL meitasuzņēmumi reklamē, ka to pakalpojumiem ir visaugstākie standarti, kā apliecina arī attiecīgie DIN sertifikāti. Tāpēc DHL kā vadošais pakalpojuma sniedzējs acīmredzami spēj šīs izmaksas iekļaut savas cenu stratēģijas ietvaros. Tāpēc Komisija uzskata, ka DHL minētos mācību pasākumus veiktu arī bez atbalsta piešķiršanas.

| (81) | Balstoties uz konstatētajiem faktiem, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka daži no mācību pasākumiem pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II ir obligāti saskaņā ar tiesību aktiem, taču citi ir daļa no uzņēmuma kvalitātes stratēģijas, tādējādi visi pasākumi nepieciešami gaisa loģistikas centra darbībai un tādēļ veicami arī bez atbalsta saņemšanas. Tāpēc Komisija uzskata, ka mācību izmaksas pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II nav iekļaujamas attaisnotajās izmaksās. |
| --- | --- |

(81)

Balstoties uz konstatētajiem faktiem, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka daži no mācību pasākumiem pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II ir obligāti saskaņā ar tiesību aktiem, taču citi ir daļa no uzņēmuma kvalitātes stratēģijas, tādējādi visi pasākumi nepieciešami gaisa loģistikas centra darbībai un tādēļ veicami arī bez atbalsta saņemšanas. Tāpēc Komisija uzskata, ka mācību izmaksas pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II nav iekļaujamas attaisnotajās izmaksās.

| (82) | Šo jomu regulē Regula (EK) Nr. 2320/2002. Saskaņā ar Vācijas Gaisa drošības likuma 8. un 9. pantu lidlauka ekspluatantam un gaisa satiksmes uzņēmumam ir pienākums apmācīt savus drošības dienesta darbiniekus un arī visus pārējos darbiniekus. |
| --- | --- |

(82)

Šo jomu regulē Regula (EK) Nr. 2320/2002. Saskaņā ar Vācijas Gaisa drošības likuma 8. un 9. pantu lidlauka ekspluatantam un gaisa satiksmes uzņēmumam ir pienākums apmācīt savus drošības dienesta darbiniekus un arī visus pārējos darbiniekus.

| (83) | DHL drošības dienestu kursi lielākoties gan saturiski, gan apmācības stundu skaita ziņā atbilst mācību pasākumiem, kas saskaņā ar Gaisa satiksmes drošības apmācības plānu darbiniekiem un kravu kontrolei paredzēti Regulā (EK) Nr. 2320/2002. Apmācības modelis IATA PK 7/8 balstās uz IATA bīstamo kravu pārvadāšanas noteikumiem, kas Vācijas likumos ir aizvietots ar NfL II-36/05. Arī pirmās palīdzības kursi un ievads ugunsdrošības noteikumos saskaņā ar Vācijas likumu par darba drošības noteikumiem ir iekļauti obligātajā apmācībā. |
| --- | --- |

(83)

DHL drošības dienestu kursi lielākoties gan saturiski, gan apmācības stundu skaita ziņā atbilst mācību pasākumiem, kas saskaņā ar Gaisa satiksmes drošības apmācības plānu darbiniekiem un kravu kontrolei paredzēti Regulā (EK) Nr. 2320/2002. Apmācības modelis IATA PK 7/8 balstās uz IATA bīstamo kravu pārvadāšanas noteikumiem, kas Vācijas likumos ir aizvietots ar NfL II-36/05. Arī pirmās palīdzības kursi un ievads ugunsdrošības noteikumos saskaņā ar Vācijas likumu par darba drošības noteikumiem ir iekļauti obligātajā apmācībā.

| (84) | Tikai kursi “vadītāja apliecības iegūšana darbam lidlaukā” un “kvalitātes pārvaldība”) (8 no kopumā 300 apmācību stundām) ir piedāvāti papildus, t. i., tie nav paredzēti tiesību aktos. Tā kā Vācija ir uzsvērusi, ka DHL visu pakalpojumus, kas saistīti ar loģistikas centra darbību, veiks pats, un nav norādījusi, ka DHL šos kursus bez atbalsta palīdzības neveiktu, Komisija uzskata, ka tie pieder kopējai apmācību paketei. Arī drošības dienesta darbiniekiem paredzētie kursi “DIN EN 9001:2000” un “DIN EN 14001” atbilst parastajai Deutsche Post darbības praksei un tādējādi ir DHL kopējās darbības neatņemama sastāvdaļa (sk. 80. punktu). Kursi transportlīdzekļa vadītāja apliecības iegūšanai darbam lidlaukā jebkurā gadījumā arī šķiet esam obligāta drošības darbinieku darbam, jo tiem jebkurā laikā jābūt pieejai skrejceļiem un lidlaukam. Nebūtu nozīmes apdraudēt loģistikas centra netraucētu darbību, ja drošības dienesta darbiniekiem nebūtu pieejas lidlaukam (kā izklāstīts 90. un nākamajos punktos, šajā gadījumā ir iespējams ierobežot apmācību līdz noteiktam darbinieku skaitam). Saskaņā ar 25. punktā izklāstītajiem vērtējuma pamatnosacījumiem Komisija nonākusi pie secinājuma, ka mācību pasākumi gan nav tiesību aktos paredzēti, taču ir būtiski loģistikas centra netraucētai darbībai, un tādēļ DHL tie būtu jāveic jebkurā gadījumā. Tādēļ Komisija uzskata, ka DHL no šiem diviem kursiem neatteiktos arī bez atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(84)

Tikai kursi “vadītāja apliecības iegūšana darbam lidlaukā” un “kvalitātes pārvaldība”) (8 no kopumā 300 apmācību stundām) ir piedāvāti papildus, t. i., tie nav paredzēti tiesību aktos. Tā kā Vācija ir uzsvērusi, ka DHL visu pakalpojumus, kas saistīti ar loģistikas centra darbību, veiks pats, un nav norādījusi, ka DHL šos kursus bez atbalsta palīdzības neveiktu, Komisija uzskata, ka tie pieder kopējai apmācību paketei. Arī drošības dienesta darbiniekiem paredzētie kursi “DIN EN 9001:2000” un “DIN EN 14001” atbilst parastajai Deutsche Post darbības praksei un tādējādi ir DHL kopējās darbības neatņemama sastāvdaļa (sk. 80. punktu). Kursi transportlīdzekļa vadītāja apliecības iegūšanai darbam lidlaukā jebkurā gadījumā arī šķiet esam obligāta drošības darbinieku darbam, jo tiem jebkurā laikā jābūt pieejai skrejceļiem un lidlaukam. Nebūtu nozīmes apdraudēt loģistikas centra netraucētu darbību, ja drošības dienesta darbiniekiem nebūtu pieejas lidlaukam (kā izklāstīts 90. un nākamajos punktos, šajā gadījumā ir iespējams ierobežot apmācību līdz noteiktam darbinieku skaitam). Saskaņā ar 25. punktā izklāstītajiem vērtējuma pamatnosacījumiem Komisija nonākusi pie secinājuma, ka mācību pasākumi gan nav tiesību aktos paredzēti, taču ir būtiski loģistikas centra netraucētai darbībai, un tādēļ DHL tie būtu jāveic jebkurā gadījumā. Tādēļ Komisija uzskata, ka DHL no šiem diviem kursiem neatteiktos arī bez atbalsta piešķiršanas.

| (85) | Tā kā 83. un 84. punktā minētie drošības dienesta darbinieku apmācību kursi ir obligāti, Komisija nevar piekrist Vācijas argumentam, ka DHL varētu nodarbināt tikai minimālu kvalificēto darbinieku skaitu, kas pārējos darbiniekus apmācītu darba vietā. Kā uzskata Komisija, no sniegtās informācijas izriet, ka visiem drošības dienesta darbiniekiem ir jāiegūst pilnīga apmācība iepriekšminētajos mācību pasākumos. |
| --- | --- |

(85)

Tā kā 83. un 84. punktā minētie drošības dienesta darbinieku apmācību kursi ir obligāti, Komisija nevar piekrist Vācijas argumentam, ka DHL varētu nodarbināt tikai minimālu kvalificēto darbinieku skaitu, kas pārējos darbiniekus apmācītu darba vietā. Kā uzskata Komisija, no sniegtās informācijas izriet, ka visiem drošības dienesta darbiniekiem ir jāiegūst pilnīga apmācība iepriekšminētajos mācību pasākumos.

| (86) | Balstoties uz šiem konstatējumiem, Komisija nonākusi pie secinājuma, ka mācību izmaksas drošības dienesta darbiniekiem nav attaisnojamas atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(86)

Balstoties uz šiem konstatējumiem, Komisija nonākusi pie secinājuma, ka mācību izmaksas drošības dienesta darbiniekiem nav attaisnojamas atbalsta saņemšanai.

| (87) | Tikai attiecībā uz operatīvās vadības darbiniekiem Komisija ir nonākusi pie citādiem secinājumiem. Šīs kategorijas darbinieku apmācība ietver angļu valodu, darba tiesību pamatus, saziņu, sarunu vadību, personāla vadību, praktisko apmācību, konfliktu pārvaldību, komandas veidošanu, sarunas vadīšanu darbinieku pieņemšanai darbā, kā arī darījuma sarunu vadīšanu. Pieteiktā projekta ietvaros ir jāapmāca 110 operatīvās vadības darbinieki, kam tiktu paredzētas attaisnojamās izmaksas [(1–2)] miljonu euro apmērā. Vidējā līmeņa vadības darbinieki tiktu atlasīti no esošā darbinieku vidus, kas jau būtu beiguši pārējos mācību pasākumus (t. i., pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II un drošības dienesta darbinieki). |
| --- | --- |

(87)

Tikai attiecībā uz operatīvās vadības darbiniekiem Komisija ir nonākusi pie citādiem secinājumiem. Šīs kategorijas darbinieku apmācība ietver angļu valodu, darba tiesību pamatus, saziņu, sarunu vadību, personāla vadību, praktisko apmācību, konfliktu pārvaldību, komandas veidošanu, sarunas vadīšanu darbinieku pieņemšanai darbā, kā arī darījuma sarunu vadīšanu. Pieteiktā projekta ietvaros ir jāapmāca 110 operatīvās vadības darbinieki, kam tiktu paredzētas attaisnojamās izmaksas [(1–2)] miljonu euro apmērā. Vidējā līmeņa vadības darbinieki tiktu atlasīti no esošā darbinieku vidus, kas jau būtu beiguši pārējos mācību pasākumus (t. i., pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II un drošības dienesta darbinieki).

| (88) | Šī vadības apmācība pievienojas pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu un drošības dienesta darbinieku mācību pasākumiem un nešķiet gaisa loģistikas centra darbībai būtiski nepieciešama. Lielākoties tā sniedz iespēju darba devējam paaugstināt amatā darbiniekus, kurus DHL jau nodarbina un kuru personīgās un sociālās prasmes būtu jāattīsta. Turklāt kopumā runa ir par vispārējiem, ne tikai gaisa satiksmes nozarei nepieciešamiem mācību pasākumiem, kuros iegūtās zināšanas var viegli izmantot arī citos uzņēmumos un kuri kopumā veicinātu darba vides un darbinieku savstarpējo attiecību uzlabošanos uzņēmumā. |
| --- | --- |

(88)

Šī vadības apmācība pievienojas pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu un drošības dienesta darbinieku mācību pasākumiem un nešķiet gaisa loģistikas centra darbībai būtiski nepieciešama. Lielākoties tā sniedz iespēju darba devējam paaugstināt amatā darbiniekus, kurus DHL jau nodarbina un kuru personīgās un sociālās prasmes būtu jāattīsta. Turklāt kopumā runa ir par vispārējiem, ne tikai gaisa satiksmes nozarei nepieciešamiem mācību pasākumiem, kuros iegūtās zināšanas var viegli izmantot arī citos uzņēmumos un kuri kopumā veicinātu darba vides un darbinieku savstarpējo attiecību uzlabošanos uzņēmumā.

| (89) | Balstoties uz apsvērumiem 87. un 88. punktā, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka mācību pasākumi operatīvās vadības darbiniekiem nav likumos paredzēti un pārsniedz DHL Leipcigas-Halles gaisa loģistikas centra uzņēmuma netraucētai darbībai nepieciešamos pasākumus. Tādēļ šīs izmaksas ir attaisnotas mācību atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(89)

Balstoties uz apsvērumiem 87. un 88. punktā, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka mācību pasākumi operatīvās vadības darbiniekiem nav likumos paredzēti un pārsniedz DHL Leipcigas-Halles gaisa loģistikas centra uzņēmuma netraucētai darbībai nepieciešamos pasākumus. Tādēļ šīs izmaksas ir attaisnotas mācību atbalsta saņemšanai.

c)   
  Vajadzīgo mācību pasākumu apjoms

| (90) | Saskaņā ar Vācijas iesniegto izmaksu pētījumu (sk. 37. punktu), gaisa loģistikas centra darbību varētu nodrošināt 134 pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II. Ja krāvēju grupu no 6 darbiniekiem abus par šoferiem strādājošos pirmslidojuma/pēclidojuma aģentus II aizvietotu ar un pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem I, tas vēl joprojām atbilstu gan likumā noteiktām prasībām, gan arī uzņēmuma vajadzībām. Vācija norādījusi, ka tādējādi papildus 76 pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II DHL nebūtu jāapmāca un ka viņu apmācība bez mācību atbalsta netiktu turpināta. Attaisnotās izmaksas šiem papildu 76 pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II ir [(0,5–1,5)] miljoni euro par vispārējiem mācību pasākumiem un [(0,01–0,03)] miljoni euro par specifiskiem mācību pasākumiem. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar Vācijas iesniegto izmaksu pētījumu (sk. 37. punktu), gaisa loģistikas centra darbību varētu nodrošināt 134 pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II. Ja krāvēju grupu no 6 darbiniekiem abus par šoferiem strādājošos pirmslidojuma/pēclidojuma aģentus II aizvietotu ar un pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem I, tas vēl joprojām atbilstu gan likumā noteiktām prasībām, gan arī uzņēmuma vajadzībām. Vācija norādījusi, ka tādējādi papildus 76 pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II DHL nebūtu jāapmāca un ka viņu apmācība bez mācību atbalsta netiktu turpināta. Attaisnotās izmaksas šiem papildu 76 pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II ir [(0,5–1,5)] miljoni euro par vispārējiem mācību pasākumiem un [(0,01–0,03)] miljoni euro par specifiskiem mācību pasākumiem.

| (91) | Ja DHL tomēr patiešām aizvietotu pirmslidojuma/pēclidojuma aģentus II, kas strādātu par šoferiem, ar pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem I, pēdējie arī būtu jāapmāca līdz noteiktam līmenim, un jo īpaši attiecībā uz lidmašīnu iekraušanu un izkraušanu, Ground Service Equipment apkalpošanu (tas galvenokārt attiecas uz transportlīdzekļa vadītāja apliecību darbam lidlaukā, darbu un darba uzdevumiem lidlaukā, autokrāvēja vadīšanas apliecību, apmācību lidlauka drošības noteikumos, ugunsdrošības noteikumiem, pirmo palīdzību utt.). Saskaņā ar Vācijas iesniegto pētījumu mācību izmaksas papildu pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu I apmācībai būtu [(0,1–0,5)] miljoni euro par vispārējiem mācību pasākumiem un [(0,01–0,03)] miljoni euro par specifiskiem mācību pasākumiem. |
| --- | --- |

(91)

Ja DHL tomēr patiešām aizvietotu pirmslidojuma/pēclidojuma aģentus II, kas strādātu par šoferiem, ar pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem I, pēdējie arī būtu jāapmāca līdz noteiktam līmenim, un jo īpaši attiecībā uz lidmašīnu iekraušanu un izkraušanu, Ground Service Equipment apkalpošanu (tas galvenokārt attiecas uz transportlīdzekļa vadītāja apliecību darbam lidlaukā, darbu un darba uzdevumiem lidlaukā, autokrāvēja vadīšanas apliecību, apmācību lidlauka drošības noteikumos, ugunsdrošības noteikumiem, pirmo palīdzību utt.). Saskaņā ar Vācijas iesniegto pētījumu mācību izmaksas papildu pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu I apmācībai būtu [(0,1–0,5)] miljoni euro par vispārējiem mācību pasākumiem un [(0,01–0,03)] miljoni euro par specifiskiem mācību pasākumiem.

| (92) | Pēc Komisijas domām šīs izmaksas, kuras DHL tik un tā būtu jāsedz, lai pabeigtu attiecīgo pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu I apmācību, būtu jāsamazina, lai attaisnojamās izmaksas par papildu 76 pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu II apmācību būtu [(0,4–1) miljoni] euro. Tā kā tikai šie mācību pasākumi pārsniedz nepieciešamo pasākumu apmēru, kas DHL būtu jānosedz jebkurā gadījumā, Komisija nonākusi pie secinājuma, ka tikai šī summa ir attaisnota atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(92)

Pēc Komisijas domām šīs izmaksas, kuras DHL tik un tā būtu jāsedz, lai pabeigtu attiecīgo pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu I apmācību, būtu jāsamazina, lai attaisnojamās izmaksas par papildu 76 pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu II apmācību būtu [(0,4–1) miljoni] euro. Tā kā tikai šie mācību pasākumi pārsniedz nepieciešamo pasākumu apmēru, kas DHL būtu jānosedz jebkurā gadījumā, Komisija nonākusi pie secinājuma, ka tikai šī summa ir attaisnota atbalsta saņemšanai.

| (93) | Arī attiecībā uz drošības darbiniekiem Vācija norāda, ka gaisa loģistikas centrs varētu nodarbināt 70 darbiniekus sākotnēji minēto 110 vietā. Papildu 40 darbinieku iztrūkumu varētu kompensēt ar pastiprinātu novērošanas kameru uzraudzību, tādējādi gaisa loģistikas centra drošība neciestu. Attiecīgā pētījumā tika noskaidrots minimālais darbinieku skaits, kas ir nepieciešams personu un kravu drošības kontrolei, un pareizināts ar maiņu skaitu. Aprēķinā ņemts vērā arī kopējais darba dienu skaits nedēļā, kā arī papildu darbinieku iesaistīšana atvaļinājumu vai slimības gadījumā, lai nodrošinātu nepārtrauktu uzņēmuma darbību un drošību. Pētījumā tika nonākts pie secinājuma, ka papildu mācību pasākumu izmaksas veidotu attaisnotās izmaksas [(0,05–0,2)] miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(93)

Arī attiecībā uz drošības darbiniekiem Vācija norāda, ka gaisa loģistikas centrs varētu nodarbināt 70 darbiniekus sākotnēji minēto 110 vietā. Papildu 40 darbinieku iztrūkumu varētu kompensēt ar pastiprinātu novērošanas kameru uzraudzību, tādējādi gaisa loģistikas centra drošība neciestu. Attiecīgā pētījumā tika noskaidrots minimālais darbinieku skaits, kas ir nepieciešams personu un kravu drošības kontrolei, un pareizināts ar maiņu skaitu. Aprēķinā ņemts vērā arī kopējais darba dienu skaits nedēļā, kā arī papildu darbinieku iesaistīšana atvaļinājumu vai slimības gadījumā, lai nodrošinātu nepārtrauktu uzņēmuma darbību un drošību. Pētījumā tika nonākts pie secinājuma, ka papildu mācību pasākumu izmaksas veidotu attaisnotās izmaksas [(0,05–0,2)] miljonu euro apmērā.

| (94) | Taču Vācija arī piemetināja, ka DHL plāno nodarbināt 110 drošības dienesta darbinieku, jo uzņēmumam ar augstu reputāciju, kas darbojas visā pasaulē, ir jāizvairās no incidentiem drošības jomā. Šādi starpgadījumi varētu ietekmēt kravu transporta kvalitāti, novest pie būtiskiem kavējumiem un rezultātā ietekmēt attiecības ar klientiem. Lai neapdraudētu kravu transporta darbību, DHL ir apzināti izlēmis par “papildu nodrošinājumu”. Balstoties uz šiem apsvērumiem, Komisija neatbalsta Vācijas izvirzītos argumentus, ka gaisa loģistikas centra sekmīgu darbību varētu nodrošināt 70, nevis 110 drošības dienesta darbinieki. Saskaņā ar 25. punktā izklāstītajiem vērtējuma pamatnosacījumiem Komisija nonākusi pie secinājuma, ka mācību pasākumi gan nav tiesību aktos paredzēti, taču ir būtiski loģistikas centra netraucētai darbībai, un tādēļ DHL tie būtu jāveic jebkurā gadījumā. |
| --- | --- |

(94)

Taču Vācija arī piemetināja, ka DHL plāno nodarbināt 110 drošības dienesta darbinieku, jo uzņēmumam ar augstu reputāciju, kas darbojas visā pasaulē, ir jāizvairās no incidentiem drošības jomā. Šādi starpgadījumi varētu ietekmēt kravu transporta kvalitāti, novest pie būtiskiem kavējumiem un rezultātā ietekmēt attiecības ar klientiem. Lai neapdraudētu kravu transporta darbību, DHL ir apzināti izlēmis par “papildu nodrošinājumu”. Balstoties uz šiem apsvērumiem, Komisija neatbalsta Vācijas izvirzītos argumentus, ka gaisa loģistikas centra sekmīgu darbību varētu nodrošināt 70, nevis 110 drošības dienesta darbinieki. Saskaņā ar 25. punktā izklāstītajiem vērtējuma pamatnosacījumiem Komisija nonākusi pie secinājuma, ka mācību pasākumi gan nav tiesību aktos paredzēti, taču ir būtiski loģistikas centra netraucētai darbībai, un tādēļ DHL tie būtu jāveic jebkurā gadījumā.

| (95) | Balstoties uz šiem konstatētajiem faktiem, var secināt, ka kopējie mācību pasākumi, kuru ietvaros tiktu apmācīti 110 drošības dienesta darbinieki, lai gaisa loģistikas centru varētu nodot ekspluatācijā un, darbību uzsākot, varētu iegūtās zināšanas nodot arī tālāk, būtu jāveic jebkurā gadījumā. Tādēļ Komisija uzskata, ka šīs izmaksas nevar attiecināt uz mācību atbalstu.
  3.   tabula








  Profesiju grupa | Pieteiktais skaits | Obligātā apmācība | Papildu apmācība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II | 210 | 134 | 76 |
| Drošības darbinieki | 110 | 110 | 0 |
| (Operatīvās) vadības darbinieki | 110 | 0 | 110 |
| Lidmašīnas tehniķi/mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu A kategorija | 97 | 97 | 0 |
| Lidmašīnas tehniķi/mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu B1 kategorija | 68 | 68 | 0 |

(95)

Balstoties uz šiem konstatētajiem faktiem, var secināt, ka kopējie mācību pasākumi, kuru ietvaros tiktu apmācīti 110 drošības dienesta darbinieki, lai gaisa loģistikas centru varētu nodot ekspluatācijā un, darbību uzsākot, varētu iegūtās zināšanas nodot arī tālāk, būtu jāveic jebkurā gadījumā. Tādēļ Komisija uzskata, ka šīs izmaksas nevar attiecināt uz mācību atbalstu.

3.   tabula

Profesiju grupa

Pieteiktais skaits

Obligātā apmācība

Papildu apmācība

Pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II

210

134

76

Drošības darbinieki

110

110

0

(Operatīvās) vadības darbinieki

110

0

110

Lidmašīnas tehniķi/mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu A kategorija

97

97

0

Lidmašīnas tehniķi/mehāniķi ar tiesībām izdot sertifikātu B1 kategorija

68

68

0

| (96) | Pamatojoties uz Vācijas iesniegto izmaksu analīzi, Komisija aprēķinājusi izmaksas papildu mācību pasākumiem šādi (22):
  4.   tabula








  (EUR) |
| --- | --- |
| Izmaksu pozīcija | Pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II (23) | Vidējā līmeņa vadība | Kopā |
| Instruktors (teorija un prakse) | [...] | [...] | |
| Administratīvās izmaksas | [...] | [...] | |
| Ceļojumu izmaksas | [...] (24) | [...] | |
| Kopējās izmaksas saistībā ar mācībspēkiem | [...] | [...] | [...] |
| Personāla izmaksas saistībā ar apmācāmajiem darbiniekiem | [...] | [...] | [...]
  (tikai daļēji attaisnotas) |
| Attaisnotās izmaksas kopā: [...] EUR |
| Atbalsta maksimālā intensitāte: 60 % |
| Atbalsts: 1 578 109 |

(96)

Pamatojoties uz Vācijas iesniegto izmaksu analīzi, Komisija aprēķinājusi izmaksas papildu mācību pasākumiem šādi (22):

4.   tabula

(EUR)

Izmaksu pozīcija

Pirmslidojuma/pēclidojuma aģenti II (23)

Vidējā līmeņa vadība

Kopā

Instruktors (teorija un prakse)

[...]

[...]

Administratīvās izmaksas

[...]

[...]

Ceļojumu izmaksas

[...] (24)

[...]

Kopējās izmaksas saistībā ar mācībspēkiem

[...]

[...]

[...]

Personāla izmaksas saistībā ar apmācāmajiem darbiniekiem

[...]

[...]

[...]

(tikai daļēji attaisnotas)

Attaisnotās izmaksas kopā: [...] EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte: 60 %

Atbalsts: 1 578 109

d)   
  Pieļaujamā atbalsta apjoma aprēķins

| (97) | Paziņotais pasākums (ar pieteiktām atbalsta izmaksām [(10–15)] miljonu apmērā) ietver arī izmaksas [(8–12)] miljonu apmērā, kas DHL jāsedz jebkurā gadījumā arī bez mācību atbalsta piešķiršanas. Šī paziņotā atbalsta daļa nerada papildu mācību pasākumus, bet gan attiecas uz parastām uzņēmuma darbības izmaksām, un tādējādi varētu pazemināt uzņēmuma parastās izmaksas. Tādēļ atbalstu nevar apstiprināt. |
| --- | --- |

(97)

Paziņotais pasākums (ar pieteiktām atbalsta izmaksām [(10–15)] miljonu apmērā) ietver arī izmaksas [(8–12)] miljonu apmērā, kas DHL jāsedz jebkurā gadījumā arī bez mācību atbalsta piešķiršanas. Šī paziņotā atbalsta daļa nerada papildu mācību pasākumus, bet gan attiecas uz parastām uzņēmuma darbības izmaksām, un tādējādi varētu pazemināt uzņēmuma parastās izmaksas. Tādēļ atbalstu nevar apstiprināt.

| (98) | Pārējiem pasākumiem attaisnotās izmaksas ir [(2–3)] miljonu euro apmērā. Tas atbilst atbalstam EUR 1 578 109 apmērā. Tikai šī atbalsta daļa atbilst kopējā tirgus saderības kritērijiem. |
| --- | --- |

(98)

Pārējiem pasākumiem attaisnotās izmaksas ir [(2–3)] miljonu euro apmērā. Tas atbilst atbalstam EUR 1 578 109 apmērā. Tikai šī atbalsta daļa atbilst kopējā tirgus saderības kritērijiem.

7.   SECINĀJUMI

| (99) | Komisija nonākusi pie secinājuma, ka DHL pieteiktais atbalsts DHL Leipzig vajadzībām plānots [(8–12)] miljonu euro apmērā, ko DHL jebkurā gadījumā, arī atbalsta nepiešķiršanas gadījumā, būtu jāuzņemas, un arī izmaksas mācību pasākumiem 2 630 182euro apmērā, kas nav paredzēti tiesību aktos un tādējādi neietilpst uzņēmuma nepieciešamo pasākumu klāstā. |
| --- | --- |

(99)

Komisija nonākusi pie secinājuma, ka DHL pieteiktais atbalsts DHL Leipzig vajadzībām plānots [(8–12)] miljonu euro apmērā, ko DHL jebkurā gadījumā, arī atbalsta nepiešķiršanas gadījumā, būtu jāuzņemas, un arī izmaksas mācību pasākumiem 2 630 182euro apmērā, kas nav paredzēti tiesību aktos un tādējādi neietilpst uzņēmuma nepieciešamo pasākumu klāstā.

| (100) | Tādēļ Komisija uzskata, ka daļa pieteiktā atbalsta, kas attiecīgajiem mācību pasākumiem nav nepieciešami, neveicina papildu mācību pasākumu ieviešanu, bet gan sedz parastos uzņēmuma izdevumus un tādējādi ļauj uzņēmumam pazemināt esošās izmaksas. Tādēļ pēc Komisijas domām atbalsts būtu pretrunā vispārējām interesēm un kropļotu konkurenci, kā arī traucētu tirdzniecības nosacījumus. Tāpēc atbalsta piešķiršanu nevar attaisnot ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto. Tā kā nav iespējams piemērot nekādus citus izņēmumus saskaņā ar EK līguma 87. panta 2. un 3. punktu, atbalsts 6 175 198euro apmērā neatbilst kopējā tirgus saderības kritērijiem. |
| --- | --- |

(100)

Tādēļ Komisija uzskata, ka daļa pieteiktā atbalsta, kas attiecīgajiem mācību pasākumiem nav nepieciešami, neveicina papildu mācību pasākumu ieviešanu, bet gan sedz parastos uzņēmuma izdevumus un tādējādi ļauj uzņēmumam pazemināt esošās izmaksas. Tādēļ pēc Komisijas domām atbalsts būtu pretrunā vispārējām interesēm un kropļotu konkurenci, kā arī traucētu tirdzniecības nosacījumus. Tāpēc atbalsta piešķiršanu nevar attaisnot ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto. Tā kā nav iespējams piemērot nekādus citus izņēmumus saskaņā ar EK līguma 87. panta 2. un 3. punktu, atbalsts 6 175 198euro apmērā neatbilst kopējā tirgus saderības kritērijiem.

| (101) | Pārējie pieteiktie pasākumi ar attaisnotajām izmaksām [(2–3)] miljonu euro apmērā, kam paredzēts atbalsts EUR 1 578 109 apmērā, atbilst EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem par kopējā tirgus saderību, |
| --- | --- |

(101)

Pārējie pieteiktie pasākumi ar attaisnotajām izmaksām [(2–3)] miljonu euro apmērā, kam paredzēts atbalsts EUR 1 578 109 apmērā, atbilst EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem par kopējā tirgus saderību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Vācija vēlas īstenot par labu DHL, EUR 6 175 198 apmērā nav saderīgs ar kopējo tirgu.

Valsts atbalsta pārējā daļa EUR 1 578 109 apmērā, ko Vācija vēlas īstenot par labu DHL, ir saderīga ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. pantu.

2. pants

Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma publicēšanas Vācija paziņo Komisijai par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šo lēmumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2008. gada 2. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 213, 12.9.2007., 28. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Lēmumā mācību projekts tiks aprakstīts detalizētāk.

3

(4)  DH L 110 darbinieki, kas jau piedalās citos mācību pasākumos, piemēram, pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu II, drošības dienesta darbinieku vai tehniķu/mehāniķu kursos, veic vēl papildu pārvaldības mācību kursus.

4

DH L

(5)  Darbiniekiem, kas veic tiešas darbības ar kravu, ir jābūt atbilstīgi tiesību aktu noteikumiem atzītai profesionālās sagatavotības apliecībai darbam ar kravām; visiem, kas lidostā nav nodarbināti sabiedriskajā jomā, jāpabeidz drošības noteikumu apmācība; lidmašīnās nodarbinātiem darbiniekiem ir jāiegūst kvalifikācija darbā ar kravas durvīm; tāpat katrā jomā nodarbinātiem darbiniekiem jābūt kvalifikācijai ierīču apkalpošanai un vadītāja apliecībai, lai vadītu noteiktus transportlīdzekļus.

5

(6)  Kvadrātiekavās norādīta konfidenciāla informācija.

6

(7)  Sk. Komisijas 2007. gada 4. aprīļa Lēmumu 2007/612/EK, General Motors Belgium in Antwerpen, OV L 243, 18.9.2007., 71. lpp., un Komisijas 2006. gada 4. jūlija Lēmumu 2006/938/EK, Ford Genk, OV L 366, 21.12.2006., 32. lpp.

7

General Motors Belgium in Antwerpen

Ford Genk

(8)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp.

8

(9)  OV C 343, 11.11.1998., 10. lpp.

9

(10)  Komisijas 2008. gada 11. marta Lēmums par valsts atbalstu C 35/07, Volvo Cars Gent, vēl nav publicēts.

10

Volvo Cars Gent

(11)  Komisijas 2006. gada 16. maija Lēmums par valsts atbalstu N 635/05, Webasto Portugal, OV C 306, 15.12.2006., 12. lpp.

11

Webasto Portugal

(12)  OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp.

12

(13)  OV L 315, 28.11.2003., 1. lpp.

13

(14)  Sk. Komisijas Lēmumu Ford Genk lietā, Komisijas Lēmumu General Motors Belgium lietā, Komisijas Lēmumu Auto-Europa Portugal lietā, Komisijas Lēmumu Volvo Cars Gent lietā.

14

Ford Genk

General Motors Belgium

Auto-Europa Portugal

Volvo Cars Gent

(15)  Tas izriet arī no Regulas (EK) Nr. 68/2001 16. apsvēruma.

15

(16)  Attiecībā uz mācību atbalstiem Regulas (EK) Nr. 68/2001 10. apsvērumā teikts “Mācībām parasti ir pozitīva ārējā ietekme uz sabiedrību kopumā, jo tā palielina kvalificētu darbinieku kopumu, no kura var izvēlēties citi uzņēmumi, uzlabo Kopienas ražošanas konkurētspēju, un tai ir ievērojama loma nodarbinātības stratēģijā. Ņemot vērā faktu, ka Kopienas uzņēmumi parasti savu darbinieku izglītībā iegulda pārāk maz, valsts atbalsts var sekmēt šīs tirgus nepilnības izlabošanu, tādēļ ar noteiktiem nosacījumiem valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu un tādēļ atbrīvot no iepriekšējas paziņošanas.” 11. apsvēruma pie tam tiek konstatēts: “Lai nodrošinātu, ka valsts atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kāds vajadzīgs Kopienas mērķa sasniegšanai, kuru nav iespējams sasniegt ar tirgus spēkiem vien, atbrīvotā atbalsta pieļaujamā intensitāte būtu jākoriģē saskaņā ar paredzēto mācību veidu, uzņēmuma lielumu un tā ģeogrāfisko atrašanās vietu [...].”

16

(17)  Sk., piemēram, Komisijas 2001. gada 18. jūlija Lēmumu 2001/698/EK, Sabena
  OV L 249, 19.9.2001., 21. lpp., kur 28. apsvērumā teikts: “Kopienas mācību atbalsta sistēma tiek grozīta ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstiem.”

17

Sabena

(18)  50. apsvērumā tiek tuvāk aplūkoti Regulā (EK) Nr. 68/2001 iekļautie konstatējumi par stimulējošo efektu.

18

(19)  OV C 87, 11.4.2006., 4. lpp.

19

(20)  http://www.dpwn.de/dpwn?skin=hi&check=yes&lang=de_DE&xmlFile=2000910

20

(21)  http://www.dpwn.de/dpwn%3Ftab%3D1%26skin%3Dhi%26check%3Dyes%26lang%3Dde_DE%26xmlFile%3D2008898

21

(22)  Papildu apmācība lielā mērā iekļauj vispārīgos mācību pasākumus, tikai pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem II ir paredzēti specifiski mācību pasākumi [...] euro apmērā. Taču arī pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu I apmācībā, kurus gadījumā, ja atbalsts netiks piešķirts, aizvietos labāk apmācītie darbinieki, ir iekļauti specifiski mācību pasākumi [...] euro vērtībā, tā, lai abas kopsummas abpusēji aizstāj viena otru.

22

euro

euro

(23)  Tabulās pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu I mācību izmaksas ir ieturētas no kopējām izmaksām. Šīs izmaksas būtu jāpiemēro jebkurā gadījumā, t. i., arī Vācijas piedāvātajā alternatīvajā scenārijā (noteiktu pirmslidojuma/pēclidojuma aģentu II skaitu aizvietot ar mazāk apmācītajiem pirmslidojuma/pēclidojuma aģentiem I).

23

(24)  No Vācijas piedāvātās informācijas izriet, ka uzrādītās ceļojumu izmaksas neņem vērā ceļojumu izmaksas saistībā ar specifiskiem mācību pasākumiem [...] euro apmērā, ko segtu no atbalsta līdzekļiem. Komisija pieņem, ka Vācijas iestādes ir nolēmušas nepiešķirt atbalstu šīs summas segšanai.

24

euro

---

22.11.2008

| 22.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 312/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 312/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---