# Uradni list L 301/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 301 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5112. november 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 301

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5112. november 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1115/2008 z dne 11. novembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1116/2008 z dne 11. novembra 2008 o vpisu nekaterih imen v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bœuf de Bazas (ZGO), Kainuun rönttönen (ZGO)) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1117/2008 z dne 11. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1973/2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor iz naslova IV in IVa navedene uredbe glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1118/2008 z dne 11. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1075/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. novembra 2008 | 8 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 1115/2008 z dne 11. novembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1116/2008 z dne 11. novembra 2008 o vpisu nekaterih imen v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bœuf de Bazas (ZGO), Kainuun rönttönen (ZGO))

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1117/2008 z dne 11. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1973/2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor iz naslova IV in IVa navedene uredbe glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin

5

Uredba Komisije (ES) št. 1118/2008 z dne 11. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1075/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. novembra 2008

8

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2008/845/ES, Euratom |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. oktobra 2008 o prilagoditvi dnevnic za člane in namestnike Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 11 |
| | | 2008/846/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 4. novembra 2008 o imenovanju italijanskega člana Odbora regij | 12 |
| | | 2008/847/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 4. novembra 2008 o upravičenosti srednje-azijskih držav v skladu s Sklepom 2006/1016/ES o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti | 13 |
| | | Komisija |
| | | 2008/848/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. julija 2008 o državni pomoči C 14/07 (ex NN 15/07), ki jo je Italija dodelila podjetju NGP/SIMPE
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3528)

   (
  1
  ) | 14 |
| | | 2008/849/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 6. novembra 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2009 za ukrepe OIE na področju identifikacije in sledljivosti živali | 22 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | Komisija |
| | | 2008/850/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 15. oktobra 2008 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5925)

   (
  1
  ) | 23 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2008/845/ES, Euratom

*

Sklep Sveta z dne 24. oktobra 2008 o prilagoditvi dnevnic za člane in namestnike Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

11

2008/846/ES

*

Sklep Sveta z dne 4. novembra 2008 o imenovanju italijanskega člana Odbora regij

12

2008/847/ES

*

Sklep Sveta z dne 4. novembra 2008 o upravičenosti srednje-azijskih držav v skladu s Sklepom 2006/1016/ES o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti

13

Komisija

2008/848/ES

*

Odločba Komisije z dne 16. julija 2008 o državni pomoči C 14/07 (ex NN 15/07), ki jo je Italija dodelila podjetju NGP/SIMPE
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3528)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3528)

1

14

2008/849/ES

*

Sklep Komisije z dne 6. novembra 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2009 za ukrepe OIE na področju identifikacije in sledljivosti živali

22

PRIPOROČILA

Komisija

2008/850/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 15. oktobra 2008 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5925)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5925)

1

23

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo | 33 |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2008/852/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o mreži kontaktnih točk za boj proti korupciji | 38 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo

33

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2008/852/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o mreži kontaktnih točk za boj proti korupciji

38

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006) | 40 |
| | * | Popravek Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (UL L 210, 31.7.2006) | 40 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006)

40

*

Popravek Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (UL L 210, 31.7.2006)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1115/2008

z dne 11. novembra 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 12. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 34,6 |
| MA | 56,3 |
| MK | 46,2 |
| TR | 89,1 |
| ZZ | 56,6 |
| 0707 00 05 | JO | 175,9 |
| MA | 30,8 |
| TR | 85,3 |
| ZZ | 97,3 |
| 0709 90 70 | MA | 62,9 |
| TR | 129,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0805 20 10 | MA | 83,7 |
| ZZ | 83,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 21,1 |
| MA | 75,0 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | MA | 103,9 |
| TR | 100,1 |
| ZA | 88,0 |
| ZZ | 97,3 |
| 0806 10 10 | BR | 227,1 |
| TR | 122,8 |
| US | 241,5 |
| ZA | 197,4 |
| ZZ | 197,2 |
| 0808 10 80 | AL | 32,1 |
| AR | 75,0 |
| CA | 96,0 |
| CL | 64,2 |
| MK | 37,6 |
| US | 102,2 |
| ZA | 89,5 |
| ZZ | 70,9 |
| 0808 20 50 | CN | 53,6 |
| TR | 124,9 |
| ZZ | 89,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

34,6

MA

56,3

MK

46,2

TR

89,1

ZZ

56,6

0707 00 05

JO

175,9

MA

30,8

TR

85,3

ZZ

97,3

0709 90 70

MA

62,9

TR

129,3

ZZ

96,1

0805 20 10

MA

83,7

ZZ

83,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

21,1

MA

75,0

TR

83,5

ZZ

59,9

0805 50 10

MA

103,9

TR

100,1

ZA

88,0

ZZ

97,3

0806 10 10

BR

227,1

TR

122,8

US

241,5

ZA

197,4

ZZ

197,2

0808 10 80

AL

32,1

AR

75,0

CA

96,0

CL

64,2

MK

37,6

US

102,2

ZA

89,5

ZZ

70,9

0808 20 50

CN

53,6

TR

124,9

ZZ

89,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1116/2008

z dne 11. novembra 2008

o vpisu nekaterih imen v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bœuf de Bazas (ZGO), Kainuun rönttönen (ZGO))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 sta bili v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavljeni francoska vloga za registracijo imena „Bœuf de Bazas“ in finska vloga za registracijo imena „Kainuun rönttönen“. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 sta bili v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavljeni francoska vloga za registracijo imena „Bœuf de Bazas“ in finska vloga za registracijo imena „Kainuun rönttönen“.

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeni imeni registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeni imeni registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Imeni iz Priloge k tej uredbi se registrirata.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. novembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 73, 19.3.2008, str. 26 (Bœuf de Bazas), UL C 74, 20.3.2008, str. 72 (Kainuun rönttönen).

2

---

PRILOGA

| 1. | Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:






  Skupina 1.1 | Sveže meso (in drobovina) |
| --- | --- | --- |

1.

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.1

Sveže meso (in drobovina)

FRANCIJA

Bœuf de Bazas (ZGO)

| 2. | Živila iz Priloge I k Uredbi:






  Skupina 2.4 | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| --- | --- | --- |

2.

Živila iz Priloge I k Uredbi:

Skupina 2.4

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

FINSKA

Kainuun rönttönen (ZGO)

---

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1117/2008

z dne 11. novembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1973/2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor iz naslova IV in IVa navedene uredbe glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (1) ter zlasti člena 110b(2) in druge alinee člena 145(r) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 637/2008 (2), opredeljuje pravila za vezano podporo za bombaž v skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-310/04. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 637/2008 (2), opredeljuje pravila za vezano podporo za bombaž v skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-310/04.

| (2) | Zlasti poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva možnost, da se neposredna pomoč dodeli za proizvodnjo bombaža. Zato je treba prilagoditi ustrezna podrobna pravila, določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1973/2004 (3). |
| --- | --- |

(2)

Zlasti poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva možnost, da se neposredna pomoč dodeli za proizvodnjo bombaža. Zato je treba prilagoditi ustrezna podrobna pravila, določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1973/2004 (3).

| (3) | Člen 110b(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa, da za upravičenost do pomoči na hektar za bombaž velja obveznost, da kmet uporablja odobrene sorte in bombaž goji na zemljiščih, ki jih odobrijo države članice. Zato je treba določiti merila za odobritev sort in kmetijskih zemljišč, primernih za proizvodnjo bombaža. |
| --- | --- |

(3)

Člen 110b(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa, da za upravičenost do pomoči na hektar za bombaž velja obveznost, da kmet uporablja odobrene sorte in bombaž goji na zemljiščih, ki jih odobrijo države članice. Zato je treba določiti merila za odobritev sort in kmetijskih zemljišč, primernih za proizvodnjo bombaža.

| (4) | Da lahko kmetje dobijo pomoč na hektar za bombaž, morajo zasejati odobrena zemljišča. Zato je treba določiti merilo, ki opredeljuje setev. Najmanjša gostota nasada na teh zemljiščih, ki jo določijo države članice glede na pedoklimatske razmere in regionalne značilnosti, mora biti objektivno merilo za določitev, ali se je setev izvedla pravilno. |
| --- | --- |

(4)

Da lahko kmetje dobijo pomoč na hektar za bombaž, morajo zasejati odobrena zemljišča. Zato je treba določiti merilo, ki opredeljuje setev. Najmanjša gostota nasada na teh zemljiščih, ki jo določijo države članice glede na pedoklimatske razmere in regionalne značilnosti, mora biti objektivno merilo za določitev, ali se je setev izvedla pravilno.

| (5) | Države članice bi morale odobriti medpanožne organizacije za proizvodnjo bombaža na podlagi objektivnih meril glede velikosti medpanožnih organizacij, njihovih nalog in njihove notranje organizacije. Velikost medpanožne organizacije bi bilo treba določiti ob upoštevanju potrebe, da lahko obrat za odzrnjevanje, ki je njen član, sprejme ustrezne količine neodzrnjenega bombaža. |
| --- | --- |

(5)

Države članice bi morale odobriti medpanožne organizacije za proizvodnjo bombaža na podlagi objektivnih meril glede velikosti medpanožnih organizacij, njihovih nalog in njihove notranje organizacije. Velikost medpanožne organizacije bi bilo treba določiti ob upoštevanju potrebe, da lahko obrat za odzrnjevanje, ki je njen član, sprejme ustrezne količine neodzrnjenega bombaža.

| (6) | Da bi se izognili zapletom na ravni upravljanja sistema pomoči, je lahko isti proizvajalec član samo ene medpanožne organizacije. Tudi kadar želi proizvajalec, ki je član medpanožne organizacije, dostaviti svoj proizvedeni bombaž, ga sme dostaviti samo obratu za odzrnjevanje, ki je član iste organizacije. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se izognili zapletom na ravni upravljanja sistema pomoči, je lahko isti proizvajalec član samo ene medpanožne organizacije. Tudi kadar želi proizvajalec, ki je član medpanožne organizacije, dostaviti svoj proizvedeni bombaž, ga sme dostaviti samo obratu za odzrnjevanje, ki je član iste organizacije.

| (7) | Shema pomoči za bombaž zahteva, da morajo države članice svojim proizvajalcem sporočiti nekatere informacije o gojenju bombaža, kot so odobrene sorte, objektivna merila za odobritev zemljišč in najmanjša gostota sadik. Da bi bili kmetje pravočasno obveščeni, jim mora država članica te informacije sporočiti pred določenim datumom. |
| --- | --- |

(7)

Shema pomoči za bombaž zahteva, da morajo države članice svojim proizvajalcem sporočiti nekatere informacije o gojenju bombaža, kot so odobrene sorte, objektivna merila za odobritev zemljišč in najmanjša gostota sadik. Da bi bili kmetje pravočasno obveščeni, jim mora država članica te informacije sporočiti pred določenim datumom.

| (8) | Uredbo (ES) št. 1973/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 1973/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ker se pravila, določena v poglavju 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, uporabljajo od 1. januarja 2009, se morajo tudi podrobna pravila, določena s to uredbo, uporabljati od istega datuma. |
| --- | --- |

(9)

Ker se pravila, določena v poglavju 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, uporabljajo od 1. januarja 2009, se morajo tudi podrobna pravila, določena s to uredbo, uporabljati od istega datuma.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Poglavje 17a Uredbe (ES) št. 1973/2004 se nadomesti z naslednjim:

„POGLAVJE 17A

POSEBNA PLAČILA ZA BOMBAŽ

Člen 171a

Odobritev kmetijskih zemljišč za proizvodnjo bombaža

Države članice določijo objektivna merila, na podlagi katerih se zemljišča odobrijo za posebno pomoč za bombaž iz člena 110a Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Ta merila temeljijo na enem ali več naslednjih elementov:

| (a) | kmetijsko gospodarstvo regij, za katere je proizvodnja bombaža pomembna; |
| --- | --- |

(a)

kmetijsko gospodarstvo regij, za katere je proizvodnja bombaža pomembna;

| (b) | pedoklimatske razmere zadevnih površin; |
| --- | --- |

(b)

pedoklimatske razmere zadevnih površin;

| (c) | upravljanje z namakalnimi vodami; |
| --- | --- |

(c)

upravljanje z namakalnimi vodami;

| (d) | okolju prijazno kolobarjenje in tehnike gojenja. |
| --- | --- |

(d)

okolju prijazno kolobarjenje in tehnike gojenja.

Člen 171aa

Odobritev sort za setev

Države članice odobrijo sorte, vpisane v skupni katalog sort poljščin, ki so prilagojene potrebam trga.

Člen 171ab

Pogoji za upravičenost

Setev na površinah iz člena 110b(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se opravi z zagotovitvijo najmanjše gostote sadik, ki jo določi država članica glede na pedoklimatske razmere in morebitne regionalne posebnosti.

Člen 171ac

Agronomske prakse

Države članice so pooblaščene, da določijo posebna pravila glede agronomskih praks, potrebnih za vzdrževanje kultur v normalnih razmerah rasti in njihovo žetev.

Člen 171ad

Odobritev medpanožnih organizacij

1.   Države članice vsako leto pred 31. decembrom za setev v naslednjem letu odobrijo vsako medpanožno organizacijo za proizvodnjo bombaža, ki je vložila zahtevek in ki:

| (a) | pokriva skupno površino vsaj 4 000 hektarjev, kot določi država članica, izpolnjuje merila za potrditev iz člena 171a in ima najmanj en obrat za odzrnjevanje; |
| --- | --- |

(a)

pokriva skupno površino vsaj 4 000 hektarjev, kot določi država članica, izpolnjuje merila za potrditev iz člena 171a in ima najmanj en obrat za odzrnjevanje;

| (b) | je sprejela pravila notranjega delovanja, zlasti glede pogojev pristopa in članarin v skladu z nacionalnimi predpisi in predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

(b)

je sprejela pravila notranjega delovanja, zlasti glede pogojev pristopa in članarin v skladu z nacionalnimi predpisi in predpisi Skupnosti.

Vendar pa za leto 2009 države članice medpanožne organizacije za proizvodnjo bombaža potrdijo do 28. februarja 2009.

2.   Kadar se ugotovi, da odobrena medpanožna organizacija ne izpolnjuje meril za odobritev iz odstavka 1, države članice odvzamejo odobritev, razen če se neizpolnjevanje zadevnih meril odpravi v primernem roku. Kadar se namerava odobritev odvzeti, države članice o tem obvestijo odobreno medpanožno organizacijo in navedejo razloge za odvzem. Država članica dovoli medpanožni organizaciji, da v določenem roku predloži svoje pripombe. V primeru odvzema države članice predvidijo uporabo ustreznih sankcij.

Kmetje, ki so člani odobrene medpanožne organizacije, katere odobritev je odvzeta v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, izgubijo pravico do povečanja pomoči iz člena 110e(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Člen 171ae

Obveznosti proizvajalcev

1.   Isti proizvajalec ne more biti član več medpanožnih organizacij.

2.   Proizvajalec, ki je član ene medpanožne organizacije, mora proizvedeni bombaž dostaviti obratu za odzrnjevanje, ki pripada tej isti organizaciji.

3.   Sodelovanje proizvajalcev v odobreni medpanožni organizaciji temelji na prostovoljnem pristopu.

Člen 171af

Obvestila proizvajalcem

1.   Pred 31. januarjem zadevnega leta države članice uradno obvestijo pridelovalce bombaža o:

| (a) | odobrenih sortah; vendar pa je treba o sortah, odobrenih v skladu s členom 171aa po tem datumu, kmete obvestiti pred 15. marcem istega leta; |
| --- | --- |

(a)

odobrenih sortah; vendar pa je treba o sortah, odobrenih v skladu s členom 171aa po tem datumu, kmete obvestiti pred 15. marcem istega leta;

| (b) | merilih za odobritev zemljišč; |
| --- | --- |

(b)

merilih za odobritev zemljišč;

| (c) | najmanjši gostoti sadik bombaža, navedeni v členu 171ab; |
| --- | --- |

(c)

najmanjši gostoti sadik bombaža, navedeni v členu 171ab;

| (d) | zahtevanih agronomskih praksah. |
| --- | --- |

(d)

zahtevanih agronomskih praksah.

2.   V primeru umika odobritve za določeno sorto države članice o tem obvestijo kmete najpozneje do 31. januarja za setev v naslednjem letu.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. novembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 5.7.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 345, 20.11.2004, str. 1.

3

---

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1118/2008

z dne 11. novembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1075/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. novembra 2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. novembra 2008, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1075/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. novembra 2008, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1075/2008 (3).

| (2) | Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1075/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1075/2008.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1075/2008 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1075/2008 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 1075/2008 se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 12. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

(3)  UL L 294, 1.11.2008, str. 6.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 12. novembra 2008

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 28,01 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 8,12 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 8,12 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 28,01 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

28,01

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

8,12

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

8,12

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

28,01

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

31.10.2008-10.11.2008

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 192,55 | 120,48 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 237,49 | 227,49 | 207,49 | 116,94 |
| Premija za Zaliv | — | 16,03 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 14,92 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

192,55

120,48

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

237,49

227,49

207,49

116,94

Premija za Zaliv

—

16,03

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

14,92

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 13,10 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 12,79 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

13,10 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

12,79 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/11

---

SKLEP SVETA

z dne 24. oktobra 2008

o prilagoditvi dnevnic za člane in namestnike Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2008/845/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti četrtega pododstavka člena 258 Pogodbe;

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti četrtega pododstavka člena 166 Pogodbe;

ob upoštevanju predloga Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. septembra 2008;

ker bi bilo treba prilagoditi znesek dnevnic, določenih s Sklepom 81/121/EGS (1), ki se izplačujejo članom in namestnikom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SKLENIL:

Člen 1

Člen 2 Sklepa 81/121/EGS se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

1.   Dnevnica za en dan potovanja znaša:

| — | 145 EUR za člane in namestnike. |
| --- | --- |

—

145 EUR za člane in namestnike.

2.   Dnevnica za en dan zasedanja znaša:

| — | 233 EUR za člane in namestnike. |
| --- | --- |

—

233 EUR za člane in namestnike.

3.   Če upravičenec predloži zadostna dokazila o tem, da so mu zaradi prenočitve v kraju dela nastali stroški, se mu izplača dodatna dnevnica v višini 34 EUR.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati 24. oktobra 2008.

V Luxembourgu, 24. oktobra 2008

Za Svet

Predsednica

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  UL L 67, 12.3.1981, str. 29.

1

---

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/12

---

SKLEP SVETA

z dne 4. novembra 2008

o imenovanju italijanskega člana Odbora regij

(2008/846/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga italijanske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010.

| (2) | Po izteku mandata g. Fabia GAVE se je sprostilo mesto člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Po izteku mandata g. Fabia GAVE se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

SKLENIL:

Člen 1

V Odbor regij se za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2010, imenuje naslednji član:

ga. Maria Luisa COPPOLA, Consigliere regionale – Assessore, Regione Veneto.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.

V Bruslju, 4. novembra 2008

Za Svet

Predsednica

C. LAGARDE

---

(1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.

1

---

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/13

---

SKLEP SVETA

z dne 4. novembra 2008

o upravičenosti srednje-azijskih držav v skladu s Sklepom 2006/1016/ES o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti

(2008/847/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 2 Sklepa Sveta 2006/1016/ES (1) o upravičenosti držav, naštetih v Prilogi I in označenih z zvezdico („*“), ter drugih držav, ki jih ni v Prilogi I, do financiranja Evropske investicijske banke (EIB) na podlagi jamstva Skupnosti odloči Svet od primera do primera v skladu s postopkom iz člena 181a(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 2 Sklepa Sveta 2006/1016/ES (1) o upravičenosti držav, naštetih v Prilogi I in označenih z zvezdico („*“), ter drugih držav, ki jih ni v Prilogi I, do financiranja Evropske investicijske banke (EIB) na podlagi jamstva Skupnosti odloči Svet od primera do primera v skladu s postopkom iz člena 181a(2) Pogodbe.

| (2) | V Prilogi I Sklepa 2006/1016/ES je med državami, označenimi z *, naštetih pet srednjeazijskih držav, in sicer Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan. |
| --- | --- |

(2)

V Prilogi I Sklepa 2006/1016/ES je med državami, označenimi z *, naštetih pet srednjeazijskih držav, in sicer Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan.

| (3) | V strategiji EU za novo partnerstvo s Srednjo Azijo, ki jo je sprejel Evropski Svet na svojem zasedanju 21. in 22. junija 2007, je poudarjeno, da bi morala EIB prevzeti pomembno vlogo pri financiranju projektov, zanimivih za EU in Srednjo Azijo. |
| --- | --- |

(3)

V strategiji EU za novo partnerstvo s Srednjo Azijo, ki jo je sprejel Evropski Svet na svojem zasedanju 21. in 22. junija 2007, je poudarjeno, da bi morala EIB prevzeti pomembno vlogo pri financiranju projektov, zanimivih za EU in Srednjo Azijo.

| (4) | Prevladujoče makroekonomske razmere v državah Srednje Azije, zlasti pa stanje na področju zunanjih financ in vzdržnosti dolga, so se v zadnjih letih izboljšale zaradi visoke gospodarske rasti in preudarnih makroekonomskih politik, je treba tem državam omogočiti dostop do financiranja EIB – |
| --- | --- |

(4)

Prevladujoče makroekonomske razmere v državah Srednje Azije, zlasti pa stanje na področju zunanjih financ in vzdržnosti dolga, so se v zadnjih letih izboljšale zaradi visoke gospodarske rasti in preudarnih makroekonomskih politik, je treba tem državam omogočiti dostop do financiranja EIB –

SKLENIL:

Člen 1

Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan so upravičeni do financiranja EIB na podlagi jamstva Skupnosti v skladu s Sklepom 2006/1016/ES.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 4. novembra 2008

Za Svet

Predsednica

C. LAGARDE

---

(1)  UL L 414, 30.12.2006, str. 95.

1

---

Komisija

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/14

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. julija 2008

o državni pomoči C 14/07 (ex NN 15/07), ki jo je Italija dodelila podjetju NGP/SIMPE

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3528)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/848/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Italija je 14. julija 2006 sporočila, da namerava dodeliti pomoč za prestrukturiranje podjetju NGP S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: NGP). Manjkajoče priloge so bile poslane z dopisom z dne 28. julija 2006. Komisija je predhodno prejela tri pritožbe, po katerih naj bi pomoč, ki jo Italija namerava dodeliti podjetju NGP, vplivala na trg sintetičnih vlaken. |
| --- | --- |

(1)

Italija je 14. julija 2006 sporočila, da namerava dodeliti pomoč za prestrukturiranje podjetju NGP S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: NGP). Manjkajoče priloge so bile poslane z dopisom z dne 28. julija 2006. Komisija je predhodno prejela tri pritožbe, po katerih naj bi pomoč, ki jo Italija namerava dodeliti podjetju NGP, vplivala na trg sintetičnih vlaken.

| (2) | Komisija je 22. avgusta 2006 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Italija poslala z dopisom z dne 14. decembra 2006. Komisija je 12. februarja 2007 zaprosila za nove podatke, ki jih je Italija poslala z dopisom z dne 7. marca 2007, evidentiranim 8. marca 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. avgusta 2006 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Italija poslala z dopisom z dne 14. decembra 2006. Komisija je 12. februarja 2007 zaprosila za nove podatke, ki jih je Italija poslala z dopisom z dne 7. marca 2007, evidentiranim 8. marca 2007.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 10. maja 2007 sporočila Italiji, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede zadevne pomoči. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 10. maja 2007 sporočila Italiji, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede zadevne pomoči.

| (4) | Italija je z dopisom z dne 16. julija 2007 predložila svoje pripombe v zvezi z zgoraj navedenim postopkom. Komisija je 25. oktobra 2007 zaprosila za dodatne informacije in Italija je odgovorila z dopisom z dne 23. novembra 2007. Italijanski organi in predstavniki Komisije so se sestali 13. decembra 2007. Komisija je z dopisom z dne 8. februarja 2008 zaprosila za dodatna pojasnila in Italija je odgovorila z dopisom z dne 25. februarja 2008. Italija je nato predložila svoje zadnje dodatne pripombe z elektronskim sporočilom z dne 22. maja 2008. |
| --- | --- |

(4)

Italija je z dopisom z dne 16. julija 2007 predložila svoje pripombe v zvezi z zgoraj navedenim postopkom. Komisija je 25. oktobra 2007 zaprosila za dodatne informacije in Italija je odgovorila z dopisom z dne 23. novembra 2007. Italijanski organi in predstavniki Komisije so se sestali 13. decembra 2007. Komisija je z dopisom z dne 8. februarja 2008 zaprosila za dodatna pojasnila in Italija je odgovorila z dopisom z dne 25. februarja 2008. Italija je nato predložila svoje zadnje dodatne pripombe z elektronskim sporočilom z dne 22. maja 2008.

| (5) | Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(5)

Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe.

| (6) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Italiji in ji dala možnost odgovora nanje, ki ga je prejela z dopisom z dne 21. septembra 2007. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Italiji in ji dala možnost odgovora nanje, ki ga je prejela z dopisom z dne 21. septembra 2007.

2.   OPIS

2.1   Zadevno podjetje

| (7) | V priglasitvi je navedeno, da je upravičenec do pomoči podjetje NGP, ki se nahaja v Acerri v Campagni. Podjetje NGP je bilo ustanovljeno februarja 2003 z razdružitvijo dejavnosti proizvodnje polimera poliestra (polimerizacija) od podjetja Montefibre, proizvajalca poliestrskih vlaken, ki se prav tako nahaja v Acerri. Polimer poliestra je vmesni izdelek, ki se med drugim uporablja v proizvodnji poliestrskih vlaken. |
| --- | --- |

(7)

V priglasitvi je navedeno, da je upravičenec do pomoči podjetje NGP, ki se nahaja v Acerri v Campagni. Podjetje NGP je bilo ustanovljeno februarja 2003 z razdružitvijo dejavnosti proizvodnje polimera poliestra (polimerizacija) od podjetja Montefibre, proizvajalca poliestrskih vlaken, ki se prav tako nahaja v Acerri. Polimer poliestra je vmesni izdelek, ki se med drugim uporablja v proizvodnji poliestrskih vlaken.

| (8) | Aktivo podjetja NGP sta sestavljala dva proizvodna obrata in termoelektrarna, nekaj pomožnih obratov in raziskovalni center. V prvem obratu se je proizvajal dimetiltereftalat (DMT). DMT je bila surovina drugega proizvodnega obrata, polimerizacije, v katerem se je proizvajal tekoči polimer za potrebe proizvodnega obrata Montefibre, oziroma v trdnem stanju v obliki zrn (čipov) za zunanji trg. |
| --- | --- |

(8)

Aktivo podjetja NGP sta sestavljala dva proizvodna obrata in termoelektrarna, nekaj pomožnih obratov in raziskovalni center. V prvem obratu se je proizvajal dimetiltereftalat (DMT). DMT je bila surovina drugega proizvodnega obrata, polimerizacije, v katerem se je proizvajal tekoči polimer za potrebe proizvodnega obrata Montefibre, oziroma v trdnem stanju v obliki zrn (čipov) za zunanji trg.

| (9) | Obrat za polimerizacijo je deloval v treh proizvodnih enotah, CP1, CP2 in CP3; slednja je bila ustanovljena leta 2003. Italija je dodelila regionalno pomoč v višini 13,7 milijona EUR za naložbe v obrat za polimerizacijo CP3. Pomoč je bila dodeljena na podlagi sheme regionalnih pomoči, ki jo je odobrila Komisija (3). |
| --- | --- |

(9)

Obrat za polimerizacijo je deloval v treh proizvodnih enotah, CP1, CP2 in CP3; slednja je bila ustanovljena leta 2003. Italija je dodelila regionalno pomoč v višini 13,7 milijona EUR za naložbe v obrat za polimerizacijo CP3. Pomoč je bila dodeljena na podlagi sheme regionalnih pomoči, ki jo je odobrila Komisija (3).

2.2   Finančne težave podjetja NGP

| (10) | Podjetje NGP je imelo od svoje ustanovitve naprej težave iz različnih vzrokov. Leta 2003 je bilo treba zaradi okvare sistema za hlajenje zaustaviti proizvodnjo. Čeprav je bila pokvarjena naprava zamenjana z začasno, proizvodni obrat ni deloval v polnem obsegu. Položaj podjetja NGP se je poslabšal zaradi močnih pritiskov na cene v povezavi z znižanjem menjalnega tečaja dolarja, zaradi česar so postali proizvajalci iz držav zunaj euroobmočja bolj konkurenčni. |
| --- | --- |

(10)

Podjetje NGP je imelo od svoje ustanovitve naprej težave iz različnih vzrokov. Leta 2003 je bilo treba zaradi okvare sistema za hlajenje zaustaviti proizvodnjo. Čeprav je bila pokvarjena naprava zamenjana z začasno, proizvodni obrat ni deloval v polnem obsegu. Položaj podjetja NGP se je poslabšal zaradi močnih pritiskov na cene v povezavi z znižanjem menjalnega tečaja dolarja, zaradi česar so postali proizvajalci iz držav zunaj euroobmočja bolj konkurenčni.

| (11) | Poleg tega so bili stroški proizvodnje DMT večinoma fiksni stroški, neodvisni od proizvedenih količin. Zaradi zmanjšanega obsega prodaje čipov in tekočih polimerov je v obratu DMT prišlo do zmanjšanja obsega proizvodnje. Takšno zmanjšanje proizvodnje pa je povzročilo samo rahlo zmanjšanje skupnih proizvodnih stroškov zaradi velikega deleža fiksnih stroškov. Proizvodni stroški obrata DMT na enoto so se torej bistveno povečali. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega so bili stroški proizvodnje DMT večinoma fiksni stroški, neodvisni od proizvedenih količin. Zaradi zmanjšanega obsega prodaje čipov in tekočih polimerov je v obratu DMT prišlo do zmanjšanja obsega proizvodnje. Takšno zmanjšanje proizvodnje pa je povzročilo samo rahlo zmanjšanje skupnih proizvodnih stroškov zaradi velikega deleža fiksnih stroškov. Proizvodni stroški obrata DMT na enoto so se torej bistveno povečali.

| (12) | Podjetje NGP je beležilo izgubo v vrednosti 29,68 milijona EUR v letu 2003, ki je bilo zadnje leto polne proizvodnje, in 17,87 milijona EUR v letu 2004. Leta 2005 je podjetje beležilo dobiček v vrednosti 5,27 milijona EUR, pretežno zaradi izrednih prihodkov. |
| --- | --- |

(12)

Podjetje NGP je beležilo izgubo v vrednosti 29,68 milijona EUR v letu 2003, ki je bilo zadnje leto polne proizvodnje, in 17,87 milijona EUR v letu 2004. Leta 2005 je podjetje beležilo dobiček v vrednosti 5,27 milijona EUR, pretežno zaradi izrednih prihodkov.

2.3   Načrt za prestrukturiranje

| (13) | Upravni odbor podjetja je januarja 2004 sprejel odločitev o opustitvi proizvodne dejavnosti in izvedbi projekta spremembe obstoječih industrijskih obratov. Cilj je bil spremeniti surovine, ki so se uporabljale za obrat za polimerizacijo, in zamenjati DMT iz lastne proizvodnje z drugo surovino, čisto tereftalno kislino (PTA), s čimer bi dosegli prožnejšo strukturo stroškov. Ocenjeno je bilo, da je za prehod na drugo surovino potrebnih še 22 milijonov EUR. Zaradi nezadostnih finančnih sredstev podjetje NGP ne bi bilo zmožno dokončno izvesti teh naložb. |
| --- | --- |

(13)

Upravni odbor podjetja je januarja 2004 sprejel odločitev o opustitvi proizvodne dejavnosti in izvedbi projekta spremembe obstoječih industrijskih obratov. Cilj je bil spremeniti surovine, ki so se uporabljale za obrat za polimerizacijo, in zamenjati DMT iz lastne proizvodnje z drugo surovino, čisto tereftalno kislino (PTA), s čimer bi dosegli prožnejšo strukturo stroškov. Ocenjeno je bilo, da je za prehod na drugo surovino potrebnih še 22 milijonov EUR. Zaradi nezadostnih finančnih sredstev podjetje NGP ne bi bilo zmožno dokončno izvesti teh naložb.

| (14) | Različni javni organi, predstavniki Montefibre, NGP in drugih podjetij so maja 2004 podpisali sporazum, s katerim so se vse stranke sporazumele o potrebi, da se že opravljene naložbe za enoto CP3 zavarujejo in dopolnijo. |
| --- | --- |

(14)

Različni javni organi, predstavniki Montefibre, NGP in drugih podjetij so maja 2004 podpisali sporazum, s katerim so se vse stranke sporazumele o potrebi, da se že opravljene naložbe za enoto CP3 zavarujejo in dopolnijo.

| (15) | Nacionalni in regionalni organi, podjetje NGP, Montefibre in Edison (podjetje, ki se prav tako nahaja v Acerri) so julija 2005 podpisali okvirni dogovor (Accordo di programma) glede lokacije podjetja NGP in drugih dejavnosti na tej lokaciji v Acerri. Glavni elementi tega sporazuma v zvezi s podjetjem NGP so naslednji: |
| --- | --- |

(15)

Nacionalni in regionalni organi, podjetje NGP, Montefibre in Edison (podjetje, ki se prav tako nahaja v Acerri) so julija 2005 podpisali okvirni dogovor (Accordo di programma) glede lokacije podjetja NGP in drugih dejavnosti na tej lokaciji v Acerri. Glavni elementi tega sporazuma v zvezi s podjetjem NGP so naslednji:

| (16) | Ustanovitev novega podjetja SIMPE S.p.A. julija 2005 z večinsko udeležbo podjetja NGP in manjšinsko udeležbo podjetja Montefibre (19,1 % osnovnega kapitala) ter nacionalno agencijo Sviluppo Italia (9,8 % osnovnega kapitala). Podjetje SIMPE naj bi prevzelo dejavnost polimerizacije od podjetja NGP (torej stalna sredstva in ustrezno pasivo) ter določeno število zaposlenih. Podjetje NGP pa naj bi opravljalo samo še dejavnost zagotavljanja komunalnih storitev (4); |
| --- | --- |

(16)

Ustanovitev novega podjetja SIMPE S.p.A. julija 2005 z večinsko udeležbo podjetja NGP in manjšinsko udeležbo podjetja Montefibre (19,1 % osnovnega kapitala) ter nacionalno agencijo Sviluppo Italia (9,8 % osnovnega kapitala). Podjetje SIMPE naj bi prevzelo dejavnost polimerizacije od podjetja NGP (torej stalna sredstva in ustrezno pasivo) ter določeno število zaposlenih. Podjetje NGP pa naj bi opravljalo samo še dejavnost zagotavljanja komunalnih storitev (4);

| (17) | Zaprtje obrata za proizvodnjo DMT in izvedba naložb s strani novega podjetja SIMPE, predvidenih za enoto CP3 z namenom zamenjave prvotnega DMT iz lastne proizvodnje z novo surovino, čisto tereftalno kislino (PTA) zunanjega dobavitelja (5); |
| --- | --- |

(17)

Zaprtje obrata za proizvodnjo DMT in izvedba naložb s strani novega podjetja SIMPE, predvidenih za enoto CP3 z namenom zamenjave prvotnega DMT iz lastne proizvodnje z novo surovino, čisto tereftalno kislino (PTA) zunanjega dobavitelja (5);

| (18) | Italija dodeli finančno pomoč za uvoz v skupni višini 20,87 milijona EUR za pokrivanje naložb v zvezi s prehodom na novo surovino. Ti ukrepi so opisani v nadaljnjem besedilu. |
| --- | --- |

(18)

Italija dodeli finančno pomoč za uvoz v skupni višini 20,87 milijona EUR za pokrivanje naložb v zvezi s prehodom na novo surovino. Ti ukrepi so opisani v nadaljnjem besedilu.

2.4   Finančna podpora

| (19) | Prvi ukrep je sestavljen iz subvencije v višini 10,75 milijona EUR, od tega naj bi 5 milijonov zagotovila regija Campagna, ostalo pa Ministrstvo za proizvodne dejavnosti. Ukrep je bil dodeljen 18. maja 2006. |
| --- | --- |

(19)

Prvi ukrep je sestavljen iz subvencije v višini 10,75 milijona EUR, od tega naj bi 5 milijonov zagotovila regija Campagna, ostalo pa Ministrstvo za proizvodne dejavnosti. Ukrep je bil dodeljen 18. maja 2006.

| (20) | Drugi ukrep je sestavljen iz ugodnega posojila 6,523 milijona EUR, ki ga je dodelilo Ministrstvo za proizvodne dejavnosti po znižani obrestni meri v višini 36 % referenčne obrestne mere. Posojilo je bilo dodeljeno 18. maja 2006. |
| --- | --- |

(20)

Drugi ukrep je sestavljen iz ugodnega posojila 6,523 milijona EUR, ki ga je dodelilo Ministrstvo za proizvodne dejavnosti po znižani obrestni meri v višini 36 % referenčne obrestne mere. Posojilo je bilo dodeljeno 18. maja 2006.

| (21) | Tretji ukrep je sestavljen iz začasne udeležbe agencije Sviluppo Italia v rizičnem kapitalu podjetja Simpe v vrednosti 3,6 milijona EUR (9,8 % osnovnega kapitala podjetja). Udeležba je bila izvedena 5. maja 2006. Druga dva delničarja podjetja Simpe, torej podjetji NGP in Montefibre, sta se zavezali, da bosta v obdobju od treh do petih let kupila delnice agencije Sviluppo Italia po ceni, ki je enaka nominalni vrednosti z letnimi obrestmi na podlagi uradne referenčne obrestne mere za srednje- do dolgoročne posle, povečane za najmanj 2 odstotni točki. |
| --- | --- |

(21)

Tretji ukrep je sestavljen iz začasne udeležbe agencije Sviluppo Italia v rizičnem kapitalu podjetja Simpe v vrednosti 3,6 milijona EUR (9,8 % osnovnega kapitala podjetja). Udeležba je bila izvedena 5. maja 2006. Druga dva delničarja podjetja Simpe, torej podjetji NGP in Montefibre, sta se zavezali, da bosta v obdobju od treh do petih let kupila delnice agencije Sviluppo Italia po ceni, ki je enaka nominalni vrednosti z letnimi obrestmi na podlagi uradne referenčne obrestne mere za srednje- do dolgoročne posle, povečane za najmanj 2 odstotni točki.

| (22) | Vsi trije ukrepi so bili odobreni podjetju Simpe. |
| --- | --- |

(22)

Vsi trije ukrepi so bili odobreni podjetju Simpe.

2.5   Novi dogodki

| (23) | Špansko multinacionalno kemično podjetje La Seda de Barcelona je februarja 2007 kupilo delnice podjetij Montefibre in SIMPE in je v podjetje vložilo dodatni kapital v višini 20,7 milijona EUR ter tako postalo večinski delničar s 50,1 %. Druga delničarja podjetja SIMPE sta podjetje NGP s 43,6 % in agencija Sviluppo Italia s 6,3 %. |
| --- | --- |

(23)

Špansko multinacionalno kemično podjetje La Seda de Barcelona je februarja 2007 kupilo delnice podjetij Montefibre in SIMPE in je v podjetje vložilo dodatni kapital v višini 20,7 milijona EUR ter tako postalo večinski delničar s 50,1 %. Druga delničarja podjetja SIMPE sta podjetje NGP s 43,6 % in agencija Sviluppo Italia s 6,3 %.

| (24) | Prevzem podjetja SIMPE s strani podjetja La Seda de Barcelona je pomenil tudi spremembo prvotnega načrta za prestrukturiranje. Čeprav naj bi po načrtu, ki je bil dogovorjen julija 2005 (glej zgoraj), podjetje SIMPE moralo nadaljevati z enako dejavnostjo, ki jo je imelo podjetje NGP, torej predvsem proizvodnjo polimerov za tekstilno industrijo, se je z novim projektom proizvodnja usmerila zlasti v sektor polimerov za trg s polietilen tereftalatom (PET), plastično snovjo, katere eden glavnih proizvajalcev v EU je podjetje La Seda de Barcelona. |
| --- | --- |

(24)

Prevzem podjetja SIMPE s strani podjetja La Seda de Barcelona je pomenil tudi spremembo prvotnega načrta za prestrukturiranje. Čeprav naj bi po načrtu, ki je bil dogovorjen julija 2005 (glej zgoraj), podjetje SIMPE moralo nadaljevati z enako dejavnostjo, ki jo je imelo podjetje NGP, torej predvsem proizvodnjo polimerov za tekstilno industrijo, se je z novim projektom proizvodnja usmerila zlasti v sektor polimerov za trg s polietilen tereftalatom (PET), plastično snovjo, katere eden glavnih proizvajalcev v EU je podjetje La Seda de Barcelona.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV URADNEGA POSTOPKA

3.1   Pomoč za prestrukturiranje

| (25) | Italija je priglasila pomoč na podlagi smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6). V odločitvi, da sproži uradni postopek v smislu člena 88(2) Pogodbe, je Komisija omenila svoje dvome o dejstvu, da so pogoji iz smernic Skupnosti izpolnjeni. |
| --- | --- |

(25)

Italija je priglasila pomoč na podlagi smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6). V odločitvi, da sproži uradni postopek v smislu člena 88(2) Pogodbe, je Komisija omenila svoje dvome o dejstvu, da so pogoji iz smernic Skupnosti izpolnjeni.

| (26) | Komisija je izrazila dvome o dejanskem upravičencu in o upravičenosti do pomoči. Italija je podjetje NGP priglasila kot upravičenca do pomoči. Vendar so bili vsi trije ukrepi del pomoči, dodeljene podjetju SIMPE, ki je novo ustanovljeno podjetje in kot takšno ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje (točka 12 smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah). Komisija je torej izrazila dvome o dejstvu, da bi bili podjetji NGP in SIMPE tudi kot skupina lahko upravičeni do pomoči. Podjetje SIMPE je ustanovilo podjetje NGP v okviru prestrukturiranja obratov za polimerizacijo, za katere so bili odobreni zadevni ukrepi pomoči. Po drugi strani podjetje NGP ni bilo novo ustanovljeno podjetje v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje, bilo pa je podjetje v težavah in torej upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je izrazila dvome o dejanskem upravičencu in o upravičenosti do pomoči. Italija je podjetje NGP priglasila kot upravičenca do pomoči. Vendar so bili vsi trije ukrepi del pomoči, dodeljene podjetju SIMPE, ki je novo ustanovljeno podjetje in kot takšno ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje (točka 12 smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah). Komisija je torej izrazila dvome o dejstvu, da bi bili podjetji NGP in SIMPE tudi kot skupina lahko upravičeni do pomoči. Podjetje SIMPE je ustanovilo podjetje NGP v okviru prestrukturiranja obratov za polimerizacijo, za katere so bili odobreni zadevni ukrepi pomoči. Po drugi strani podjetje NGP ni bilo novo ustanovljeno podjetje v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje, bilo pa je podjetje v težavah in torej upravičeno do pomoči za prestrukturiranje.

| (27) | Tudi v primeru, če bi podjetji NGP in SIMPE obravnavali kot skupino in bi bili do te pomoči upravičeni, Komisija dvomi, da so izpolnjena ostala merila iz smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Italija zlasti ni predložila načrta za prestrukturiranje, ki bi izpolnjeval vsa merila iz poglavja 3.2.2 smernic Skupnosti, ne za podjetje SIMPE ne za podjetje NGP. Kar zadeva podjetje SIMPE, poslovni načrt, ki ga je predstavila Italija, ne vsebuje podrobne tržne raziskave, niti analize prednosti in slabosti, značilne za podjetje. Komisija kljub temu ugotavlja, da je bilo podjetje SIMPE medtem preneseno na drugo podjetje in v tej fazi ne more ocenjevati posledic takšnega posla. Kar zadeva podjetje NGP, Italija ni predložila nobenih informacij v zvezi s stroški ukrepov za prestrukturiranje in njihovega podrobnega financiranja. Komisija na podlagi razpoložljivih informacij dvomi, da so pogoji v zvezi z ponovno vzpostavitvijo sposobnosti preživetja izpolnjeni. |
| --- | --- |

(27)

Tudi v primeru, če bi podjetji NGP in SIMPE obravnavali kot skupino in bi bili do te pomoči upravičeni, Komisija dvomi, da so izpolnjena ostala merila iz smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Italija zlasti ni predložila načrta za prestrukturiranje, ki bi izpolnjeval vsa merila iz poglavja 3.2.2 smernic Skupnosti, ne za podjetje SIMPE ne za podjetje NGP. Kar zadeva podjetje SIMPE, poslovni načrt, ki ga je predstavila Italija, ne vsebuje podrobne tržne raziskave, niti analize prednosti in slabosti, značilne za podjetje. Komisija kljub temu ugotavlja, da je bilo podjetje SIMPE medtem preneseno na drugo podjetje in v tej fazi ne more ocenjevati posledic takšnega posla. Kar zadeva podjetje NGP, Italija ni predložila nobenih informacij v zvezi s stroški ukrepov za prestrukturiranje in njihovega podrobnega financiranja. Komisija na podlagi razpoložljivih informacij dvomi, da so pogoji v zvezi z ponovno vzpostavitvijo sposobnosti preživetja izpolnjeni.

| (28) | Italija ni navedla izravnalnih ukrepov ne za podjetje SIMPE ne za podjetje NGP, zaradi česar Komisija dvomi, da je upoštevan pogoj v zvezi s preprečevanjem neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija prav tako ni imela na voljo nobenih informacij glede celotnih stroškov prestrukturiranja in o prispevku upravičenca, da bi lahko opredelila, ali je bila pomoč omejena na minimum v skladu s smernicami o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. |
| --- | --- |

(28)

Italija ni navedla izravnalnih ukrepov ne za podjetje SIMPE ne za podjetje NGP, zaradi česar Komisija dvomi, da je upoštevan pogoj v zvezi s preprečevanjem neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija prav tako ni imela na voljo nobenih informacij glede celotnih stroškov prestrukturiranja in o prispevku upravičenca, da bi lahko opredelila, ali je bila pomoč omejena na minimum v skladu s smernicami o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.

| (29) | Končno je Italija vložek kapitala s strani agencije Sviluppo Italia sprva priglasila kot pomoč, v nadaljevanju pa je izjavila, da je ta skladen s trgom in da ne pomeni pomoči. Komisija kljub temu dvomi o tej utemeljitvi. |
| --- | --- |

(29)

Končno je Italija vložek kapitala s strani agencije Sviluppo Italia sprva priglasila kot pomoč, v nadaljevanju pa je izjavila, da je ta skladen s trgom in da ne pomeni pomoči. Komisija kljub temu dvomi o tej utemeljitvi.

3.2   Smernice o nacionalni regionalni pomoči

| (30) | Komisija je ocenila tudi združljivost pomoči na podlagi smernic o nacionalni regionalni pomoči (7). Podjetje SIMPE se nahaja na območju, ki je upravičeno do regionalne pomoči v smislu člena 87(3)(a) Pogodbe, po katerem največji znesek regionalne pomoči znaša 35 % NED (neto ekvivalent dotacije) upravičenih naložb. Namen zadevnih ukrepov je bil podjetju SIMPE omogočiti uresničitev naložbe v enoto CP3. Vendar Komisija nima informacij, s katerimi bi lahko ocenila, ali se stroški naložbe v enoto CP3 lahko štejejo za upravičene do regionalne pomoči za naložbo, in ali je bil upoštevan največ 35-odstotni znesek regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je ocenila tudi združljivost pomoči na podlagi smernic o nacionalni regionalni pomoči (7). Podjetje SIMPE se nahaja na območju, ki je upravičeno do regionalne pomoči v smislu člena 87(3)(a) Pogodbe, po katerem največji znesek regionalne pomoči znaša 35 % NED (neto ekvivalent dotacije) upravičenih naložb. Namen zadevnih ukrepov je bil podjetju SIMPE omogočiti uresničitev naložbe v enoto CP3. Vendar Komisija nima informacij, s katerimi bi lahko ocenila, ali se stroški naložbe v enoto CP3 lahko štejejo za upravičene do regionalne pomoči za naložbo, in ali je bil upoštevan največ 35-odstotni znesek regionalne pomoči.

4.   PRIPOMBE ITALIJE

| (31) | Italija je glede ukrepov pomoči ponovno zatrdila, da začasna udeležba agencije Sviluppo Italia v kapitalu podjetja SIMPE ne pomeni državne pomoči, saj je skladna z načelom zasebnega vlagatelja. Italija je izjavila, da sta se druga dva delničarja v podjetju SIMPE (podjetji NGP in La Seda de Barcelona) zavezala, da bosta v treh do petih letih kupila delnice agencije Sviluppo Italia po ceni, ki je enaka nominalni vrednosti z letnimi obrestmi na podlagi uradne referenčne mere za srednje- do dolgoročne posle, povečane za najmanj 2 odstotni točki. Poleg tega je ta zaveza zavarovana z garancijo podjetja NGP na podlagi lastnih nepremičnin. Po mnenju Italije bi kateri koli zasebni subjekt izvedel podobno naložbo s tovrstnim jamstvom za vračilo kapitala. |
| --- | --- |

(31)

Italija je glede ukrepov pomoči ponovno zatrdila, da začasna udeležba agencije Sviluppo Italia v kapitalu podjetja SIMPE ne pomeni državne pomoči, saj je skladna z načelom zasebnega vlagatelja. Italija je izjavila, da sta se druga dva delničarja v podjetju SIMPE (podjetji NGP in La Seda de Barcelona) zavezala, da bosta v treh do petih letih kupila delnice agencije Sviluppo Italia po ceni, ki je enaka nominalni vrednosti z letnimi obrestmi na podlagi uradne referenčne mere za srednje- do dolgoročne posle, povečane za najmanj 2 odstotni točki. Poleg tega je ta zaveza zavarovana z garancijo podjetja NGP na podlagi lastnih nepremičnin. Po mnenju Italije bi kateri koli zasebni subjekt izvedel podobno naložbo s tovrstnim jamstvom za vračilo kapitala.

| (32) | Italija je prav tako zatrdila, da sta bila druga dva ukrepa odobrena podjetju SIMPE na podlagi sheme pomoči, predvidene v italijanskem zakonu št. 181/89, ki jo je odobrila Komisija (N 214/2003) (8), in da so upravičeni stroški upoštevali pogoje intenzivnosti pomoči, določene v tej shemi, to je najvišja intenzivnost regionalne pomoči 35 % (NED). Italija utemeljuje, da četudi je pomoč priglasila kot pomoč za prestrukturiranje podjetja NGP, bi ta lahko veljala kot regionalna pomoč podjetju SIMPE v okviru takšne sheme. |
| --- | --- |

(32)

Italija je prav tako zatrdila, da sta bila druga dva ukrepa odobrena podjetju SIMPE na podlagi sheme pomoči, predvidene v italijanskem zakonu št. 181/89, ki jo je odobrila Komisija (N 214/2003) (8), in da so upravičeni stroški upoštevali pogoje intenzivnosti pomoči, določene v tej shemi, to je najvišja intenzivnost regionalne pomoči 35 % (NED). Italija utemeljuje, da četudi je pomoč priglasila kot pomoč za prestrukturiranje podjetja NGP, bi ta lahko veljala kot regionalna pomoč podjetju SIMPE v okviru takšne sheme.

| (33) | Italija je trdila, da če se Komisija ne strinja z dejstvom, da pomoč spada v shemo N 214/2003, bi morala namesto tega pomoč šteti za združljivo kot pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(33)

Italija je trdila, da če se Komisija ne strinja z dejstvom, da pomoč spada v shemo N 214/2003, bi morala namesto tega pomoč šteti za združljivo kot pomoč za prestrukturiranje.

| (34) | Italija izjavlja, da je upravičenec do pomoči podjetje NGP, ki bi lahko veljalo za podjetje v težavah. |
| --- | --- |

(34)

Italija izjavlja, da je upravičenec do pomoči podjetje NGP, ki bi lahko veljalo za podjetje v težavah.

| (35) | Italija je predstavila tudi spremenjen načrt za prestrukturiranje za podjetje NGP in tudi za podjetje SIMPE z upoštevanjem nove strategije podjetja La Seda de Barcelona. |
| --- | --- |

(35)

Italija je predstavila tudi spremenjen načrt za prestrukturiranje za podjetje NGP in tudi za podjetje SIMPE z upoštevanjem nove strategije podjetja La Seda de Barcelona.

| (36) | Kot je razloženo zgoraj, bo podjetje SIMPE na podlagi tega načrta proizvajalo predvsem polimer poliestra v enoti CP3 za trg s PET. Italija je predstavila tržno raziskavo, ki kaže, da se trg s plastičnimi snovmi za embalažo nenehno širi s sedemodstotnim letnim povečanjem povpraševanja (9). Poleg tega bo podjetje SIMPE nadaljevalo s proizvodnjo polimera poliestra v enotah CP1 in CP2 za dobavo Fidionu, podjetju, na katerega je Montefibre preneslo svojo proizvodnjo poliestrskih vlaken. |
| --- | --- |

(36)

Kot je razloženo zgoraj, bo podjetje SIMPE na podlagi tega načrta proizvajalo predvsem polimer poliestra v enoti CP3 za trg s PET. Italija je predstavila tržno raziskavo, ki kaže, da se trg s plastičnimi snovmi za embalažo nenehno širi s sedemodstotnim letnim povečanjem povpraševanja (9). Poleg tega bo podjetje SIMPE nadaljevalo s proizvodnjo polimera poliestra v enotah CP1 in CP2 za dobavo Fidionu, podjetju, na katerega je Montefibre preneslo svojo proizvodnjo poliestrskih vlaken.

| (37) | Podjetje NGP bo ohranilo dejavnost izvajanja komunalnih storitev in drugih storitev, npr. za raziskave, laboratorij in čiščenje odpadne vode za industrijska podjetja v Acerri, opustilo pa bo vse dejavnosti industrijske proizvodnje. Podjetje naj bi obdržalo 54 od svojih 270 prvotnih uslužbencev, 76 pa naj bi prevzelo podjetje SIMPE. |
| --- | --- |

(37)

Podjetje NGP bo ohranilo dejavnost izvajanja komunalnih storitev in drugih storitev, npr. za raziskave, laboratorij in čiščenje odpadne vode za industrijska podjetja v Acerri, opustilo pa bo vse dejavnosti industrijske proizvodnje. Podjetje naj bi obdržalo 54 od svojih 270 prvotnih uslužbencev, 76 pa naj bi prevzelo podjetje SIMPE.

| (38) | Nov načrt za prestrukturiranje predvideva naložbo 8,5 milijona EUR podjetja NGP za posodobitev infrastrukture za potrebe komunalnih storitev. Kar zadeva podjetje SIMPE, bo izvedlo naložbo 40,4 milijona EUR, od tega 22 milijonov za prehod na novo surovino (PTA) v enoti CP3, kot je bilo predvideno v prvotnem načrtu, ostalo pa za razvoj novega postopka postpolimerizacije, ki je potreben za dokončanje ciklusa proizvodnje PET in za prilagoditev enot CP1 in CP2 tudi za uporabo PTA. |
| --- | --- |

(38)

Nov načrt za prestrukturiranje predvideva naložbo 8,5 milijona EUR podjetja NGP za posodobitev infrastrukture za potrebe komunalnih storitev. Kar zadeva podjetje SIMPE, bo izvedlo naložbo 40,4 milijona EUR, od tega 22 milijonov za prehod na novo surovino (PTA) v enoti CP3, kot je bilo predvideno v prvotnem načrtu, ostalo pa za razvoj novega postopka postpolimerizacije, ki je potreben za dokončanje ciklusa proizvodnje PET in za prilagoditev enot CP1 in CP2 tudi za uporabo PTA.

| (39) | Italija je predložila podrobno tabelo stroškov prestrukturiranja in virov financiranja za podjetje NGP in tudi za podjetje SIMPE. Na podlagi te tabele znašajo skupni stroški prestrukturiranja 103,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(39)

Italija je predložila podrobno tabelo stroškov prestrukturiranja in virov financiranja za podjetje NGP in tudi za podjetje SIMPE. Na podlagi te tabele znašajo skupni stroški prestrukturiranja 103,5 milijona EUR.

| (40) | Nov načrt vsebuje vrsto napovedi – optimističnih, zmernih in pesimističnih – za podjetji NGP in SIMPE. Podjetje NGP bo tudi po pesimistični napovedi postalo sposobno preživetja že v letu 2009. Kar zadeva podjetje SIMPE, bodo po pesimističnih napovedih rezultati pozitivni šele v letu 2011, po zmernih napovedih v letu 2010, po optimističnih pa že v letu 2009. |
| --- | --- |

(40)

Nov načrt vsebuje vrsto napovedi – optimističnih, zmernih in pesimističnih – za podjetji NGP in SIMPE. Podjetje NGP bo tudi po pesimistični napovedi postalo sposobno preživetja že v letu 2009. Kar zadeva podjetje SIMPE, bodo po pesimističnih napovedih rezultati pozitivni šele v letu 2011, po zmernih napovedih v letu 2010, po optimističnih pa že v letu 2009.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (41) | Podjetje NGP pritrjuje pripombam, ki jih je izrazila Italija. Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS), eden od prvotnih pritožnikov in predstavnik industrije sintetičnih vlaken, je izjavil, da če je pomoč prvenstveno namenjena trgu s PET, ni pomembna za sektor proizvodnje sintetičnih vlaken. |
| --- | --- |

(41)

Podjetje NGP pritrjuje pripombam, ki jih je izrazila Italija. Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS), eden od prvotnih pritožnikov in predstavnik industrije sintetičnih vlaken, je izjavil, da če je pomoč prvenstveno namenjena trgu s PET, ni pomembna za sektor proizvodnje sintetičnih vlaken.

6.   OCENA

6.1   Državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

| (42) | V smislu člena 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. V skladu s konsolidirano sodno prakso Skupnosti velja merilo, da pomoč prizadene trgovino, če upravičeno podjetje opravlja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

(42)

V smislu člena 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. V skladu s konsolidirano sodno prakso Skupnosti velja merilo, da pomoč prizadene trgovino, če upravičeno podjetje opravlja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovanje med državami članicami.

| (43) | Subvencijo in posojilo sta podjetju SIMPE dodelila Ministrstvo za proizvodne dejavnosti in regija Campagna, ki sta državna organa. Ukrepi so se torej financirali z državnimi sredstvi in se jih pripisuje državi. Subvencija pomeni prednost za podjetje enako kot posojilo, ki je dodeljeno po obrestni meri, nižji od referenčne mere za zdrava podjetja in ki jih noben vlagatelj na trgu ne bi dodelil pod takšnimi pogoji. |
| --- | --- |

(43)

Subvencijo in posojilo sta podjetju SIMPE dodelila Ministrstvo za proizvodne dejavnosti in regija Campagna, ki sta državna organa. Ukrepi so se torej financirali z državnimi sredstvi in se jih pripisuje državi. Subvencija pomeni prednost za podjetje enako kot posojilo, ki je dodeljeno po obrestni meri, nižji od referenčne mere za zdrava podjetja in ki jih noben vlagatelj na trgu ne bi dodelil pod takšnimi pogoji.

| (44) | Italija je glede kapitala, ki ga je agencija Sviluppo Italia vložila v podjetje SIMPE, ukrep sprva priglasila kot državno pomoč, v nadaljevanju pa je izjavila, da ne gre za pomoč, saj je skladna z načelom tržnega vlagatelja in podjetju ne prinaša nobene koristi. |
| --- | --- |

(44)

Italija je glede kapitala, ki ga je agencija Sviluppo Italia vložila v podjetje SIMPE, ukrep sprva priglasila kot državno pomoč, v nadaljevanju pa je izjavila, da ne gre za pomoč, saj je skladna z načelom tržnega vlagatelja in podjetju ne prinaša nobene koristi.

| (45) | Komisija v nasprotju s trditvami italijanskih organov meni, da začasni poseg agencije Sviluppo Italia v kapital podjetja SIMPE pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Sviluppo Italia je javna agencija, zato se njen kapitalski vložek pripisuje državi in pomeni državno pomoč, razen če se lahko ugotovi, da je agencija Sviluppo Italia ravnala kot zasebni vlagatelj, ki posluje v okviru tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(45)

Komisija v nasprotju s trditvami italijanskih organov meni, da začasni poseg agencije Sviluppo Italia v kapital podjetja SIMPE pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Sviluppo Italia je javna agencija, zato se njen kapitalski vložek pripisuje državi in pomeni državno pomoč, razen če se lahko ugotovi, da je agencija Sviluppo Italia ravnala kot zasebni vlagatelj, ki posluje v okviru tržnega gospodarstva.

| (46) | Komisija v tem smislu ugotavlja, da je udeležba agencije Sviluppo Italia v kapitalu podjetja SIMPE del načrta za prestrukturiranje podjetja NGP. Glede na to, da je bilo podjetje NGP v težavah in da je bilo podjetje SIMPE ustanovljeno izključno z namenom prestrukturiranja podjetja NGP, je mogoče ugotoviti, da je agencija Sviluppo Italia sklenila odkupiti delnice podjetja v težavah. Poleg tega se je vložek kapitala agencije Sviluppo Italia kot del istega posla kombiniral z drugima dvema ukrepoma, ki veljata za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, torej z neposredno subvencijo regije Campagna in Ministrstva za proizvodne dejavnosti ter ugodnim posojilom, ki ga je dodelilo Ministrstvo za proizvodne dejavnosti. |
| --- | --- |

(46)

Komisija v tem smislu ugotavlja, da je udeležba agencije Sviluppo Italia v kapitalu podjetja SIMPE del načrta za prestrukturiranje podjetja NGP. Glede na to, da je bilo podjetje NGP v težavah in da je bilo podjetje SIMPE ustanovljeno izključno z namenom prestrukturiranja podjetja NGP, je mogoče ugotoviti, da je agencija Sviluppo Italia sklenila odkupiti delnice podjetja v težavah. Poleg tega se je vložek kapitala agencije Sviluppo Italia kot del istega posla kombiniral z drugima dvema ukrepoma, ki veljata za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, torej z neposredno subvencijo regije Campagna in Ministrstva za proizvodne dejavnosti ter ugodnim posojilom, ki ga je dodelilo Ministrstvo za proizvodne dejavnosti.

| (47) | V prejšnjih odločbah (10) je Komisija ugotovila, da je bilo načelo zasebnega vlagatelja upoštevano v primeru, ko je bil vložek javnega kapitala namenjen zdravemu podjetju. Načelo zasebnega vlagatelja je lahko izpolnjeno tudi, če je podjetje v težavah: vendar mora biti v tem primeru državni kapital vložen pod enakimi pogoji, pod kakršnimi bi jih vložil zasebni vlagatelj v podjetje s tako visokim tveganjem – torej po veliko višji obrestni meri od tiste, ki velja za zdrava podjetja in z jasno vizijo ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(47)

V prejšnjih odločbah (10) je Komisija ugotovila, da je bilo načelo zasebnega vlagatelja upoštevano v primeru, ko je bil vložek javnega kapitala namenjen zdravemu podjetju. Načelo zasebnega vlagatelja je lahko izpolnjeno tudi, če je podjetje v težavah: vendar mora biti v tem primeru državni kapital vložen pod enakimi pogoji, pod kakršnimi bi jih vložil zasebni vlagatelj v podjetje s tako visokim tveganjem – torej po veliko višji obrestni meri od tiste, ki velja za zdrava podjetja in z jasno vizijo ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja.

| (48) | Italijanski organi niso dokazali, da bi bil zasebni vlagatelj v enakih okoliščinah pripravljen odkupiti delnice. Pravzaprav niso dokazali, da bi bil donos kapitala pod pogoji, ki jih je določila agencija Sviluppo Italia (torej vsaj 2 odstotni točki več glede na referenčno mero), zadosten, da bi vzbudil zanimanje zasebnega vlagatelja, glede na to, da je podjetje NGP opustilo dejavnosti in da ni bilo nobenega zagotovila (razen dejstva, da je bila naložba podprta z državno pomočjo) za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja. V tem smislu tudi velja ugotovitev, da je podjetje La Seda de Barcelona pridobilo delež v podjetju SIMPE samo devet mesecev po ukrepu agencije Sviluppo Italia in potem, ko so bile dodeljene druge oblike pomoči. |
| --- | --- |

(48)

Italijanski organi niso dokazali, da bi bil zasebni vlagatelj v enakih okoliščinah pripravljen odkupiti delnice. Pravzaprav niso dokazali, da bi bil donos kapitala pod pogoji, ki jih je določila agencija Sviluppo Italia (torej vsaj 2 odstotni točki več glede na referenčno mero), zadosten, da bi vzbudil zanimanje zasebnega vlagatelja, glede na to, da je podjetje NGP opustilo dejavnosti in da ni bilo nobenega zagotovila (razen dejstva, da je bila naložba podprta z državno pomočjo) za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja. V tem smislu tudi velja ugotovitev, da je podjetje La Seda de Barcelona pridobilo delež v podjetju SIMPE samo devet mesecev po ukrepu agencije Sviluppo Italia in potem, ko so bile dodeljene druge oblike pomoči.

| (49) | Komisija kljub temu sklepa, da je kapital, ki ga je vložila agencija Sviluppo Italia, podjetju prinesel korist. |
| --- | --- |

(49)

Komisija kljub temu sklepa, da je kapital, ki ga je vložila agencija Sviluppo Italia, podjetju prinesel korist.

| (50) | Podjetje NGP in njegov naslednik podjetje SIMPE proizvajata polimere poliestra. Ker je ta izdelek v široki prodaji po vsej Evropski uniji, obstaja tveganje, da bo ukrep izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Komisija torej sklepa, da subvencija, posojilo in kapitalski vložek agencije Sviluppo Italia pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, in da je torej treba oceniti njihovo združljivost. |
| --- | --- |

(50)

Podjetje NGP in njegov naslednik podjetje SIMPE proizvajata polimere poliestra. Ker je ta izdelek v široki prodaji po vsej Evropski uniji, obstaja tveganje, da bo ukrep izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Komisija torej sklepa, da subvencija, posojilo in kapitalski vložek agencije Sviluppo Italia pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, in da je torej treba oceniti njihovo združljivost.

6.2   Pravna podlaga

| (51) | Komisija je v odločitvi, da sproži uradni postopek, navedla dvome o združljivosti pomoči s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah in s smernicami o državni regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je v odločitvi, da sproži uradni postopek, navedla dvome o združljivosti pomoči s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah in s smernicami o državni regionalni pomoči.

| (52) | Komisija torej na podlagi pripomb, ki jih je predložila Italija, ugotavlja, da so predstavljeni vsi elementi, povezani z načrtom za prestrukturiranje. V obdobju, v katerem je bila pomoč dodeljena, je bilo podjetje NGP v težavah. Pomoč je bila dodeljena za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja na podlagi načrta prestrukturiranja, ki so se ga italijanski organi obvezali uresničiti (glej pogoje dogovora, točka 15 zgoraj). Tudi če je bila po trditvah italijanskih organov pomoč dodeljena podjetju SIMPE (in ne podjetju NGP), je bilo podjetje SIMPE ustanovljeno izključno z namenom prestrukturiranja podjetja NGP in je torej del načrta prestrukturiranja. Končno sta pomoč prejeli tako podjetje NGP kot tudi SIMPE. |
| --- | --- |

(52)

Komisija torej na podlagi pripomb, ki jih je predložila Italija, ugotavlja, da so predstavljeni vsi elementi, povezani z načrtom za prestrukturiranje. V obdobju, v katerem je bila pomoč dodeljena, je bilo podjetje NGP v težavah. Pomoč je bila dodeljena za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja na podlagi načrta prestrukturiranja, ki so se ga italijanski organi obvezali uresničiti (glej pogoje dogovora, točka 15 zgoraj). Tudi če je bila po trditvah italijanskih organov pomoč dodeljena podjetju SIMPE (in ne podjetju NGP), je bilo podjetje SIMPE ustanovljeno izključno z namenom prestrukturiranja podjetja NGP in je torej del načrta prestrukturiranja. Končno sta pomoč prejeli tako podjetje NGP kot tudi SIMPE.

| (53) | Komisija tudi ugotavlja, da glede na možen učinek izkrivljanja konkurence, ki ga ima pomoč za prestrukturiranje podjetij v težavah, smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah vsebujejo posebna merila, ki zagotavljajo, da se dodelitev pomoči omeji na najnižjo vsoto, ki je potrebna za obnovo sposobnosti preživetja podjetja, s čimer se hkrati omeji izkrivljanje konkurence zaradi obveznosti upravičenca, da sprejme izravnalne ukrepe. Ta merila bi bilo mogoče obiti, če bi se ukrepi ocenjevali v smislu smernic o nacionalni regionalni pomoči, ki pa jih vsekakor ni mogoče uporabiti za podjetja v težavah (11). |
| --- | --- |

(53)

Komisija tudi ugotavlja, da glede na možen učinek izkrivljanja konkurence, ki ga ima pomoč za prestrukturiranje podjetij v težavah, smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah vsebujejo posebna merila, ki zagotavljajo, da se dodelitev pomoči omeji na najnižjo vsoto, ki je potrebna za obnovo sposobnosti preživetja podjetja, s čimer se hkrati omeji izkrivljanje konkurence zaradi obveznosti upravičenca, da sprejme izravnalne ukrepe. Ta merila bi bilo mogoče obiti, če bi se ukrepi ocenjevali v smislu smernic o nacionalni regionalni pomoči, ki pa jih vsekakor ni mogoče uporabiti za podjetja v težavah (11).

| (54) | Komisija zaradi zgoraj navedenih razlogov sklepa, da je treba združljivost pomoči ocenjevati v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice). |
| --- | --- |

(54)

Komisija zaradi zgoraj navedenih razlogov sklepa, da je treba združljivost pomoči ocenjevati v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice).

6.3   Upravičenost podjetja

| (55) | Komisija v skladu s poglavjem 2.1 smernic meni, da je podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgube, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe. Običajni znaki podjetja v težavah so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi in stroški obresti, pa tudi zmanjševanje čiste vrednosti sredstev. V težjih primerih je lahko podjetje že postalo plačilno nesposobno ali je že v postopku v primeru insolventnosti. |
| --- | --- |

(55)

Komisija v skladu s poglavjem 2.1 smernic meni, da je podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgube, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe. Običajni znaki podjetja v težavah so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi in stroški obresti, pa tudi zmanjševanje čiste vrednosti sredstev. V težjih primerih je lahko podjetje že postalo plačilno nesposobno ali je že v postopku v primeru insolventnosti.

| (56) | Novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, tudi če je njegov finančni položaj negotov. Podjetje načeloma velja za novo ustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju. |
| --- | --- |

(56)

Novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, tudi če je njegov finančni položaj negotov. Podjetje načeloma velja za novo ustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju.

| (57) | Po drugi strani je v točki 13 Smernic določeno, da „če podjetje v težavah ustanovi podružnico, veljata podružnica in podjetje v težavah, ki jo nadzoruje, za skupino in lahko prejmeta pomoč pod pogoji, določenimi v tej točki“. |
| --- | --- |

(57)

Po drugi strani je v točki 13 Smernic določeno, da „če podjetje v težavah ustanovi podružnico, veljata podružnica in podjetje v težavah, ki jo nadzoruje, za skupino in lahko prejmeta pomoč pod pogoji, določenimi v tej točki“.

| (58) | Komisija je v odločitvi, da sproži uradni postopek, izrazila dvome, da bi podjetje NGP lahko bilo upravičenec do pomoči, saj je bila pomoč dodeljena podjetju SIMPE. Poleg tega SIMPE, ki je novo ustanovljeno podjetje, ni bilo upravičeno do pomoči za prestrukturiranje v smislu zgoraj navedenega poglavja 2.1. Komisija je kljub temu proučila, ali bi ti dve podjetji skupaj lahko veljali za skupino in bi bili torej upravičeni do pomoči. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je v odločitvi, da sproži uradni postopek, izrazila dvome, da bi podjetje NGP lahko bilo upravičenec do pomoči, saj je bila pomoč dodeljena podjetju SIMPE. Poleg tega SIMPE, ki je novo ustanovljeno podjetje, ni bilo upravičeno do pomoči za prestrukturiranje v smislu zgoraj navedenega poglavja 2.1. Komisija je kljub temu proučila, ali bi ti dve podjetji skupaj lahko veljali za skupino in bi bili torej upravičeni do pomoči.

| (59) | Podjetje SIMPE je ustanovilo podjetje NGP v okviru prestrukturiranja obratov za polimerizacijo, za katerega se dodelijo zadevni ukrepi pomoči, torej gre za širitev podjetja NGP. Po drugi strani je bilo podjetje NGP ustanovljeno februarja 2003 in je začelo z dejavnostjo marca 2003, torej več kot tri leta pred dodelitvijo ukrepa pomoči v maju 2006. Zato ni novo ustanovljeno podjetje v smislu smernic Skupnosti. Poleg tega podjetje NGP kaže znake, ki so značilni za podjetje v težavah: beležilo je izgubo v vrednosti 29,68 milijona EUR v letu 2003, ki je bilo zadnje leto polne proizvodnje, in izgubo v vrednosti 17,87 milijona EUR v letu 2004. V letu 2005 pa je podjetje beležilo dobiček v vrednosti 5,27 milijona EUR, pretežno zaradi izrednih prihodkov. |
| --- | --- |

(59)

Podjetje SIMPE je ustanovilo podjetje NGP v okviru prestrukturiranja obratov za polimerizacijo, za katerega se dodelijo zadevni ukrepi pomoči, torej gre za širitev podjetja NGP. Po drugi strani je bilo podjetje NGP ustanovljeno februarja 2003 in je začelo z dejavnostjo marca 2003, torej več kot tri leta pred dodelitvijo ukrepa pomoči v maju 2006. Zato ni novo ustanovljeno podjetje v smislu smernic Skupnosti. Poleg tega podjetje NGP kaže znake, ki so značilni za podjetje v težavah: beležilo je izgubo v vrednosti 29,68 milijona EUR v letu 2003, ki je bilo zadnje leto polne proizvodnje, in izgubo v vrednosti 17,87 milijona EUR v letu 2004. V letu 2005 pa je podjetje beležilo dobiček v vrednosti 5,27 milijona EUR, pretežno zaradi izrednih prihodkov.

| (60) | Poleg tega je bilo podjetje NGP ob dodelitvi pomoči večinski delničar podjetja SIMPE. Komisija torej sklepa, da podjetji NGP in SIMPE lahko veljata za skupino, upravičeno do pomoči v smislu smernic. |
| --- | --- |

(60)

Poleg tega je bilo podjetje NGP ob dodelitvi pomoči večinski delničar podjetja SIMPE. Komisija torej sklepa, da podjetji NGP in SIMPE lahko veljata za skupino, upravičeno do pomoči v smislu smernic.

6.4   Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

| (61) | Pogoj za dodelitev pomoči je uresničitev načrta za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše. Omogočiti mora obnovitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v razumnem časovnem obdobju in na podlagi realističnih predvidevanj prihodnjih pogojev poslovanja. Med drugim mora načrt za prestrukturiranje vsebovati tudi tržno raziskavo in izboljšanje sposobnosti preživetja mora biti predvsem posledica notranjih ukrepov v načrtu za prestrukturiranje (točka 35 smernic). |
| --- | --- |

(61)

Pogoj za dodelitev pomoči je uresničitev načrta za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše. Omogočiti mora obnovitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v razumnem časovnem obdobju in na podlagi realističnih predvidevanj prihodnjih pogojev poslovanja. Med drugim mora načrt za prestrukturiranje vsebovati tudi tržno raziskavo in izboljšanje sposobnosti preživetja mora biti predvsem posledica notranjih ukrepov v načrtu za prestrukturiranje (točka 35 smernic).

| (62) | Komisija meni, da spremenjen načrt za prestrukturiranje, ki odraža spremembe, ki jih je zahtevalo podjetje La Seda de Barcelona, izpolnjuje pogoje iz smernic. Italija je predložila tržno raziskavo, iz katere je razvidno, da je trg s polimeri za PET v polnem razcvetu. Prestrukturiranje predvideva ustrezne ukrepe notranje sanacije za premostitev težav iz preteklosti (prehod na novo surovino) v kombinaciji z večjimi novimi naložbami novega lastnika, podjetja La Seda de Barcelona, ki podjetju SIMPE omogočajo poslovanje na trgu s polimeri za PET in nadaljnje oskrbovanje Fidiona s tekočim polimerom za uporabo v tekstilni industriji. Poleg tega je Italija predstavila optimistične, pesimistične in zmerne napovedi na podlagi sprememb obsega proizvodnje, ki kažejo, da je obnova sposobnosti preživetja za podjetji NGP in SIMPE predvidena v razumnem časovnem obdobju. Komisija glede na zgoraj navedeno meni, da so izpolnjeni pogoji za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(62)

Komisija meni, da spremenjen načrt za prestrukturiranje, ki odraža spremembe, ki jih je zahtevalo podjetje La Seda de Barcelona, izpolnjuje pogoje iz smernic. Italija je predložila tržno raziskavo, iz katere je razvidno, da je trg s polimeri za PET v polnem razcvetu. Prestrukturiranje predvideva ustrezne ukrepe notranje sanacije za premostitev težav iz preteklosti (prehod na novo surovino) v kombinaciji z večjimi novimi naložbami novega lastnika, podjetja La Seda de Barcelona, ki podjetju SIMPE omogočajo poslovanje na trgu s polimeri za PET in nadaljnje oskrbovanje Fidiona s tekočim polimerom za uporabo v tekstilni industriji. Poleg tega je Italija predstavila optimistične, pesimistične in zmerne napovedi na podlagi sprememb obsega proizvodnje, ki kažejo, da je obnova sposobnosti preživetja za podjetji NGP in SIMPE predvidena v razumnem časovnem obdobju. Komisija glede na zgoraj navedeno meni, da so izpolnjeni pogoji za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja.

6.5   Pomoč, omejena na najnižjo vsoto: realen prispevek brez pomoči

| (63) | Prispevek pomoči mora biti omejena na najnižjo vsoto, potrebno za prestrukturiranje, ob upoštevanju obstoječih finančnih virov podjetja in njegovih delničarjev. Poleg tega morajo upravičenci prispevati pomemben delež stroškov, potrebnih za prestrukturiranje bodisi iz lastnih virov bodisi iz zunanjega financiranja po tržnih pogojih. V primeru velikih podjetij Komisija običajno šteje, da je ustrezen prispevek vsaj 50 %. |
| --- | --- |

(63)

Prispevek pomoči mora biti omejena na najnižjo vsoto, potrebno za prestrukturiranje, ob upoštevanju obstoječih finančnih virov podjetja in njegovih delničarjev. Poleg tega morajo upravičenci prispevati pomemben delež stroškov, potrebnih za prestrukturiranje bodisi iz lastnih virov bodisi iz zunanjega financiranja po tržnih pogojih. V primeru velikih podjetij Komisija običajno šteje, da je ustrezen prispevek vsaj 50 %.

| (64) | Na podlagi informacij, ki jih je predložila Italija, se okoli 80 % stroškov za prestrukturiranje financira iz lastnih virov skupine: tako so izpolnjeni pogoji iz točke 44 smernic. |
| --- | --- |

(64)

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Italija, se okoli 80 % stroškov za prestrukturiranje financira iz lastnih virov skupine: tako so izpolnjeni pogoji iz točke 44 smernic.

6.6   Izogibanje neupravičenim izkrivljanjem konkurence

| (65) | Treba je sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke na pogoje poslovanja, tako da bodo manjši od želenih pozitivnih učinkov. V nasprotnem primeru bo pomoč „v nasprotju s skupnimi interesi“ in zato nezdružljiva s skupnim trgom (točka 38 smernic). |
| --- | --- |

(65)

Treba je sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke na pogoje poslovanja, tako da bodo manjši od želenih pozitivnih učinkov. V nasprotnem primeru bo pomoč „v nasprotju s skupnimi interesi“ in zato nezdružljiva s skupnim trgom (točka 38 smernic).

| (66) | Italija predlaga naslednje izravnalne ukrepe:






  — | podjetje SIMPE bo omejilo letno proizvodnjo polimera poliestra za trg s PET na 110 000 ton od datuma odločbe Komisije, ki dovoljuje pomoč, do 31. decembra 2012, |
| --- | --- | --- |

(66)

Italija predlaga naslednje izravnalne ukrepe:

—

podjetje SIMPE bo omejilo letno proizvodnjo polimera poliestra za trg s PET na 110 000 ton od datuma odločbe Komisije, ki dovoljuje pomoč, do 31. decembra 2012,

| — | Italija bo Komisiji do konca februarja naslednjega leta in nato vsako leto do 31. decembra 2012 predložila informacije o letnih količinah polimera poliestra, ki ga bo podjetje SIMPE proizvedlo in prodalo, |
| --- | --- |

—

Italija bo Komisiji do konca februarja naslednjega leta in nato vsako leto do 31. decembra 2012 predložila informacije o letnih količinah polimera poliestra, ki ga bo podjetje SIMPE proizvedlo in prodalo,

| — | Italija se poleg tega zavezuje, da ne bo dodelila nobene vrste državne pomoči podjetjema SIMPE in NPG, niti kateremu koli drugemu podjetju ali dejavnostim, ki jih ima ta skupina v lasti, jih nadzira, ali spadajo v to skupino, in sicer od datuma odločbe Komisije, ki dovoljuje pomoč, do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

—

Italija se poleg tega zavezuje, da ne bo dodelila nobene vrste državne pomoči podjetjema SIMPE in NPG, niti kateremu koli drugemu podjetju ali dejavnostim, ki jih ima ta skupina v lasti, jih nadzira, ali spadajo v to skupino, in sicer od datuma odločbe Komisije, ki dovoljuje pomoč, do 31. decembra 2012.

| (67) | Italija je pojasnila, da načrt za prestrukturiranje predvideva, da se podjetje NGP (ali njegov naslednik podjetje SIMPE) povsem odpove trgu z granuliranim polimerom poliestra za uporabo v tekstilni industriji, in posebnega polimera, s čimer se bo odpovedal 20 % tega trga. Kar zadeva podjetje SIMPE, pa bo doseglo kvoto 4 % trga s PET v EU. |
| --- | --- |

(67)

Italija je pojasnila, da načrt za prestrukturiranje predvideva, da se podjetje NGP (ali njegov naslednik podjetje SIMPE) povsem odpove trgu z granuliranim polimerom poliestra za uporabo v tekstilni industriji, in posebnega polimera, s čimer se bo odpovedal 20 % tega trga. Kar zadeva podjetje SIMPE, pa bo doseglo kvoto 4 % trga s PET v EU.

| (68) | Točka 40 Smernic določa, da „morajo biti ukrepi sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in zlasti [...] z relativno pomembnostjo podjetja na njegovem trgu ali trgih. Izvajati se morajo zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj“. |
| --- | --- |

(68)

Točka 40 Smernic določa, da „morajo biti ukrepi sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in zlasti [...] z relativno pomembnostjo podjetja na njegovem trgu ali trgih. Izvajati se morajo zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj“.

| (69) | Komisija glede tega predloga ugotavlja, da je glavni tržni izdelek podjetja SIMPE poliester za PET. Poleg tega je La Seda de Barcelona, ki je večinski lastnik podjetja SIMPE, eden glavnih evropskih proizvajalcev polimera poliestra za trg s PET. Pomoč je torej takšne vrste, da ustvarja bistveno izkrivljanje konkurence na tem trgu. Zaradi tega pomeni največji obseg proizvodnje 110 000 ton znatno omejitev prisotnosti na trgu glede na dejansko zmogljivost proizvodnje poliestra za PET podjetja SIMPE, to je 160 000 ton letno. Prav tako je pomembno upoštevati dejstvo, da je trg s PET v razcvetu in da bo ta omejitev proizvodnje veljala do leta 2012. Na podlagi tržnih analiz, ki jih je predstavila Italija, je bilo leta 2004 povečanje povpraševanja po tem izdelku 6,9-odstotno in predvideno je, da se bo ta trend v naslednjih letih še nadaljeval. |
| --- | --- |

(69)

Komisija glede tega predloga ugotavlja, da je glavni tržni izdelek podjetja SIMPE poliester za PET. Poleg tega je La Seda de Barcelona, ki je večinski lastnik podjetja SIMPE, eden glavnih evropskih proizvajalcev polimera poliestra za trg s PET. Pomoč je torej takšne vrste, da ustvarja bistveno izkrivljanje konkurence na tem trgu. Zaradi tega pomeni največji obseg proizvodnje 110 000 ton znatno omejitev prisotnosti na trgu glede na dejansko zmogljivost proizvodnje poliestra za PET podjetja SIMPE, to je 160 000 ton letno. Prav tako je pomembno upoštevati dejstvo, da je trg s PET v razcvetu in da bo ta omejitev proizvodnje veljala do leta 2012. Na podlagi tržnih analiz, ki jih je predstavila Italija, je bilo leta 2004 povečanje povpraševanja po tem izdelku 6,9-odstotno in predvideno je, da se bo ta trend v naslednjih letih še nadaljeval.

| (70) | Kar zadeva proizvodnjo tekočega polimera poliestra, ki bo v enotah CP1 in CP2 potekala še naprej, je treba upoštevati, da se je obseg proizvodnje tega izdelka bistveno zmanjšal že v okviru prestrukturiranja, in sicer s 105 000 ton/letno na 60 000 ton/letno, in da bo ta proizvodnja namenjena izključno za oskrbo Fidiona (prej Montefibre). Nadaljnje zmanjšanje zmogljivosti v tem sektorju ne bi bilo realno in bi lahko ogrozilo sposobnost preživetja podjetja. |
| --- | --- |

(70)

Kar zadeva proizvodnjo tekočega polimera poliestra, ki bo v enotah CP1 in CP2 potekala še naprej, je treba upoštevati, da se je obseg proizvodnje tega izdelka bistveno zmanjšal že v okviru prestrukturiranja, in sicer s 105 000 ton/letno na 60 000 ton/letno, in da bo ta proizvodnja namenjena izključno za oskrbo Fidiona (prej Montefibre). Nadaljnje zmanjšanje zmogljivosti v tem sektorju ne bi bilo realno in bi lahko ogrozilo sposobnost preživetja podjetja.

| (71) | Komisija nazadnje ugotavlja, da se je Italija zavezala, da ne bo dodelila nobene vrste državne pomoči podjetjema SIMPE in NPG, niti kateremu koli drugemu podjetju ali dejavnostim, ki jih ima ta skupina v lasti, jih nadzira, ali spadajo v to skupino, in sicer od datuma odločbe Komisije, ki dovoljuje pomoč, do 31. decembra 2012, da se prepreči, da prihodnja pomoč ne bi še poslabšala morebitnega izkrivljanja, ki bi ga povzročala sedanja pomoč. |
| --- | --- |

(71)

Komisija nazadnje ugotavlja, da se je Italija zavezala, da ne bo dodelila nobene vrste državne pomoči podjetjema SIMPE in NPG, niti kateremu koli drugemu podjetju ali dejavnostim, ki jih ima ta skupina v lasti, jih nadzira, ali spadajo v to skupino, in sicer od datuma odločbe Komisije, ki dovoljuje pomoč, do 31. decembra 2012, da se prepreči, da prihodnja pomoč ne bi še poslabšala morebitnega izkrivljanja, ki bi ga povzročala sedanja pomoč.

| (72) | Komisija z vidika zgoraj navedenega meni, da so izravnalni ukrepi, ki jih je predlagala Italija, zadostni za zmanjšanje negativnih učinkov pomoči. |
| --- | --- |

(72)

Komisija z vidika zgoraj navedenega meni, da so izravnalni ukrepi, ki jih je predlagala Italija, zadostni za zmanjšanje negativnih učinkov pomoči.

| (73) | Komisija sklepa, da se državna pomoč, priglašena v korist podjetij NGP in SIMPE za uresničitev zgoraj navedenega načrta za prestrukturiranje, lahko šteje kot združljivo s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(73)

Komisija sklepa, da se državna pomoč, priglašena v korist podjetij NGP in SIMPE za uresničitev zgoraj navedenega načrta za prestrukturiranje, lahko šteje kot združljivo s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč Italije za prestrukturiranje podjetja NGP/SIMPE v višini 20,87 milijona EUR je v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES združljiva s skupnim trgom ne glede na pogoje iz člena 2.

Člen 2

Italija jamči, da se bodo upoštevali naslednji pogoji:

| (a) | podjetje SIMPE bo omejilo letno proizvodnjo polimera poliestra za trg s PET na 110 000 ton od datuma odločbe Komisije, ki dovoljuje pomoč, do 31. decembra 2012; |
| --- | --- |

(a)

podjetje SIMPE bo omejilo letno proizvodnjo polimera poliestra za trg s PET na 110 000 ton od datuma odločbe Komisije, ki dovoljuje pomoč, do 31. decembra 2012;

| (b) | Italija bo Komisiji do konca februarja naslednjega leta in nato vsako leto do 31. decembra 2012 predložila informacije o letnih količinah polimera poliestra, ki ga bo podjetje SIMPE proizvedlo in prodalo; |
| --- | --- |

(b)

Italija bo Komisiji do konca februarja naslednjega leta in nato vsako leto do 31. decembra 2012 predložila informacije o letnih količinah polimera poliestra, ki ga bo podjetje SIMPE proizvedlo in prodalo;

| (c) | Italija se zavezuje, da ne bo dodelila nobene vrste državne pomoči podjetjema SIMPE in NPG, niti kateremu koli drugemu podjetju ali dejavnostim, ki jih ima ta skupina v lasti, jih nadzira, ali spadajo v to skupino, od datuma odločbe Komisije, ki dovoljuje pomoč, do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

(c)

Italija se zavezuje, da ne bo dodelila nobene vrste državne pomoči podjetjema SIMPE in NPG, niti kateremu koli drugemu podjetju ali dejavnostim, ki jih ima ta skupina v lasti, jih nadzira, ali spadajo v to skupino, od datuma odločbe Komisije, ki dovoljuje pomoč, do 31. decembra 2012.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 16. julija 2008

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 131, 13.6.2007, str. 22.

1

(2)  Glej opombo 1 zgoraj.

2

(3)  N 715/1999, UL C 278, 30.9.2000, str. 26.

3

(4)  Podjetje NGP naj bi postalo dobavitelj tehnoloških, okoljskih in energetskih storitev in nadaljevalo z upravljanjem raziskovalnega centra.

4

(5)  Surovina, ki jo je prvotno proizvajalo in uporabljalo podjetje NGP (torej DMT), je imela visoke fiksne stroške, ki so v obdobju zmanjšanega povpraševanja povzročali visoke stroške na enoto. Po mnenju Italije omogoča nova surovina PTA gibljivejše proizvodne stroške in večji razpon industrijske uporabe.

5

(6)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

6

(7)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

7

(8)  UL C 284, 27.11.2003, str. 2.

8

(9)  Podatki za leto 2004.

9

(10)  N 132/1999 Parco Navi, N 191/1998 Pomella, N 652/1999 Granarolo.

10

Parco Navi

Pomella

Granarolo

(11)  Glej v tem smislu točko 4.4. Smernic o nacionalni regionalni pomoči (glej opombo 7 zgoraj).

11

---

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/22

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 6. novembra 2008

o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2009 za ukrepe OIE na področju identifikacije in sledljivosti živali

(2008/849/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 20 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Odločbo 90/424/EGS lahko Skupnost sprejme ali državam članicam ali mednarodnim organizacijam pomaga pri sprejetju tehničnih in znanstvenih ukrepov, potrebnih za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine in za razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Odločbo 90/424/EGS lahko Skupnost sprejme ali državam članicam ali mednarodnim organizacijam pomaga pri sprejetju tehničnih in znanstvenih ukrepov, potrebnih za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine in za razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine.

| (2) | Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) je medvladna organizacija, ki je odgovorna za izboljšanje zdravja živali po celem svetu ter za določanje standardov za mednarodno trgovino z živalmi in živalskimi proizvodi. OIE trenutno razvija smernice o identifikaciji in sledljivosti živali. Ko bodo te smernice sprejete, bodo postale mednarodni referenčni standard v skladu s sporazumom o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih (SPS) v okviru STO. To bo osnova za vso zadevno zakonodajo, ki jo bodo izvajale države članice OIE, vključno z državami članicami EU. Zato bodo imeli neposreden in precejšen vpliv na razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti. Zaradi pomena trgovine z živalmi in živalskimi proizvodi je za EU pomembno, da so prihodnji standardi OIE čimbolj podobni trenutni in prihodnji zakonodaji Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) je medvladna organizacija, ki je odgovorna za izboljšanje zdravja živali po celem svetu ter za določanje standardov za mednarodno trgovino z živalmi in živalskimi proizvodi. OIE trenutno razvija smernice o identifikaciji in sledljivosti živali. Ko bodo te smernice sprejete, bodo postale mednarodni referenčni standard v skladu s sporazumom o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih (SPS) v okviru STO. To bo osnova za vso zadevno zakonodajo, ki jo bodo izvajale države članice OIE, vključno z državami članicami EU. Zato bodo imeli neposreden in precejšen vpliv na razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti. Zaradi pomena trgovine z živalmi in živalskimi proizvodi je za EU pomembno, da so prihodnji standardi OIE čimbolj podobni trenutni in prihodnji zakonodaji Skupnosti.

| (3) | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o novi strategiji o zdravju živali za EU (2007–2013) opisuje sledljivost kot enega od stebrov nove strategije za zdravstveno varstvo živali. Zato je v tem okviru primerno dejavno spodbujati standarde Skupnosti na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(3)

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o novi strategiji o zdravju živali za EU (2007–2013) opisuje sledljivost kot enega od stebrov nove strategije za zdravstveno varstvo živali. Zato je v tem okviru primerno dejavno spodbujati standarde Skupnosti na mednarodni ravni.

| (4) | OIE načrtuje konferenco o identifikaciji in sledljivosti živali, ki bo namenjena podpori izvedbe mednarodnih standardov za identifikacijo in sledljivost po celem svetu. Ta konferenca bo imela precejšen vpliv na nadaljnji razvoj mednarodnih standardov za identifikacijo in sledljivost živali. Zato je primerno, da se konferenci OIE dodeli finančni prispevek Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

OIE načrtuje konferenco o identifikaciji in sledljivosti živali, ki bo namenjena podpori izvedbe mednarodnih standardov za identifikacijo in sledljivost po celem svetu. Ta konferenca bo imela precejšen vpliv na nadaljnji razvoj mednarodnih standardov za identifikacijo in sledljivost živali. Zato je primerno, da se konferenci OIE dodeli finančni prispevek Skupnosti.

| (5) | OIE ima dejanski monopol v svojem sektorju, kot je to navedeno v členu 168(1)(c) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 (2) o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Zato razpis za zbiranje predlogov ni potreben. |
| --- | --- |

(5)

OIE ima dejanski monopol v svojem sektorju, kot je to navedeno v členu 168(1)(c) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 (2) o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Zato razpis za zbiranje predlogov ni potreben.

| (6) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SKLENILA:

Člen 1

Za financiranje konference o identifikaciji in sledljivosti živali, ki jo v letu 2009 izvaja OIE, se odobri finančni prispevek Skupnosti v višini 150 000 EUR, ki pomeni sofinanciranje Skupnosti do največ 33 % skupnih upravičenih stroškov.

Člen 2

Finančni prispevki iz člena 1 se financirajo iz proračunske vrstice 17 04 02 01 proračuna Evropskih skupnosti za leto 2009.

Sporazum o nepovratnih finančnih sredstvih iz člena 1 bo dodeljen OIE brez razpisa za zbiranje predlogov, ker je OIE medvladna organizacija za izboljšanje zdravja živali po celem svetu in ima dejanski monopol.

V Bruslju, 6. novembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

1

(2)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

2

---

PRIPOROČILA

Komisija

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/23

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 15. oktobra 2008

o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5925)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/850/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (1) ter zlasti člena 19(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve morajo nacionalni regulativni organi prispevati k razvoju notranjega trga, tako da med seboj in s Komisijo sodelujejo pregledno, s čimer zagotovijo razvoj dosledne regulativne prakse in dosledno uporabo direktiv, ki tvorijo regulativni okvir. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve morajo nacionalni regulativni organi prispevati k razvoju notranjega trga, tako da med seboj in s Komisijo sodelujejo pregledno, s čimer zagotovijo razvoj dosledne regulativne prakse in dosledno uporabo direktiv, ki tvorijo regulativni okvir.

| (2) | Da bi nacionalni regulativni organi zagotovili, da odločitve na nacionalni ravni ne bodo negativno vplivale na enotni trg ali zastavljene cilje regulativnega okvira, morajo Komisijo in druge nacionalne regulativne organe obvestiti o osnutkih ukrepov, določenih v členu 7(3) Direktive 2002/21/ES. |
| --- | --- |

(2)

Da bi nacionalni regulativni organi zagotovili, da odločitve na nacionalni ravni ne bodo negativno vplivale na enotni trg ali zastavljene cilje regulativnega okvira, morajo Komisijo in druge nacionalne regulativne organe obvestiti o osnutkih ukrepov, določenih v členu 7(3) Direktive 2002/21/ES.

| (3) | Poleg tega morajo nacionalni regulativni organi pridobiti pooblastilo Komisije za obveznosti iz drugega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav (2), kar je ločen postopek. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega morajo nacionalni regulativni organi pridobiti pooblastilo Komisije za obveznosti iz drugega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav (2), kar je ločen postopek.

| (4) | Komisija bo nacionalnim regulativnim organom na njihovo zahtevo omogočila, da se osnutki ukrepov obravnavajo pred njihovo uradno priglasitvijo v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES in členom 8(3) Direktive 2002/19/ES. Če Komisija v skladu s členom 7(4) Direktive 2002/21/ES nacionalnemu regulativnemu organu pojasni, da bi osnutek ukrepa po njenem mnenju pomenil oviro za enotni trg, ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo Skupnosti, zadevnemu nacionalnemu regulativnemu organu pravočasno omogoči, da izrazi svoje stališče o vprašanjih, ki jih je sprožila Komisija. |
| --- | --- |

(4)

Komisija bo nacionalnim regulativnim organom na njihovo zahtevo omogočila, da se osnutki ukrepov obravnavajo pred njihovo uradno priglasitvijo v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES in členom 8(3) Direktive 2002/19/ES. Če Komisija v skladu s členom 7(4) Direktive 2002/21/ES nacionalnemu regulativnemu organu pojasni, da bi osnutek ukrepa po njenem mnenju pomenil oviro za enotni trg, ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo Skupnosti, zadevnemu nacionalnemu regulativnemu organu pravočasno omogoči, da izrazi svoje stališče o vprašanjih, ki jih je sprožila Komisija.

| (5) | Direktiva 2002/21/ES določa nekatere zavezujoče roke za proučitev priglasitev po členu 7. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 2002/21/ES določa nekatere zavezujoče roke za proučitev priglasitev po členu 7.

| (6) | Da bi zagotovili učinkovito sodelovanje in posvetovalni mehanizem v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES, ter pravno varnost so bila v Priporočilu Komisije 2003/561/ES z dne 23. julija 2003 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (3) vzpostavljena jasna pravila o glavnih postopkovnih vidikih priglasitev v skladu s členom 7. Zaradi nadaljnje poenostavitve in izboljšanja postopka priglasitve je treba priporočilo 2003/561/ES nadomestiti s tem priporočilom. |
| --- | --- |

(6)

Da bi zagotovili učinkovito sodelovanje in posvetovalni mehanizem v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES, ter pravno varnost so bila v Priporočilu Komisije 2003/561/ES z dne 23. julija 2003 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (3) vzpostavljena jasna pravila o glavnih postopkovnih vidikih priglasitev v skladu s členom 7. Zaradi nadaljnje poenostavitve in izboljšanja postopka priglasitve je treba priporočilo 2003/561/ES nadomestiti s tem priporočilom.

| (7) | Da bi nacionalnim regulativnim organom zagotovili nadaljnje smernice glede vsebine osnutka ukrepov in povečali pravno varnost glede popolnosti priglasitve, je treba zagotoviti najosnovnejše informacije o tem, kaj mora osnutek ukrepa vsebovati, da je lahko primerno ovrednoten. |
| --- | --- |

(7)

Da bi nacionalnim regulativnim organom zagotovili nadaljnje smernice glede vsebine osnutka ukrepov in povečali pravno varnost glede popolnosti priglasitve, je treba zagotoviti najosnovnejše informacije o tem, kaj mora osnutek ukrepa vsebovati, da je lahko primerno ovrednoten.

| (8) | Upoštevati je treba potrebo po zagotovitvi učinkovite ocene na eni in čim večji poenostavitvi upravljanja na drugi strani. S tem v zvezi notifikacijski postopek ne sme po nepotrebnem upravno bremeniti nacionalnih regulativnih organov. Prav tako bi bilo koristno pojasniti ureditev postopkov v smislu drugega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES. |
| --- | --- |

(8)

Upoštevati je treba potrebo po zagotovitvi učinkovite ocene na eni in čim večji poenostavitvi upravljanja na drugi strani. S tem v zvezi notifikacijski postopek ne sme po nepotrebnem upravno bremeniti nacionalnih regulativnih organov. Prav tako bi bilo koristno pojasniti ureditev postopkov v smislu drugega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES.

| (9) | Da bi pripomogli k poenostavitvi proučitve priglašenega osnutka ukrepa in pospešili postopek, morajo nacionalni regulativni organi za priglasitev uporabljati standardne obrazce. |
| --- | --- |

(9)

Da bi pripomogli k poenostavitvi proučitve priglašenega osnutka ukrepa in pospešili postopek, morajo nacionalni regulativni organi za priglasitev uporabljati standardne obrazce.

| (10) | Da bi izboljšali učinkovitost notifikacijskega postopka, povečali pravno varnost nacionalnih regulativnih organov in akterjev na trgu ter zagotovili pravočasno izvajanje regulativnih ukrepov, je zaželeno, da priglasitev nacionalnega regulativnega organa, ki velja za tržno analizo, vključuje tudi predlagana pravna sredstva nacionalnega regulativnega organa za odpravo ugotovljenih tržnih nepopolnosti. Kadar se osnutek ukrepa nanaša na trg, za katerega se ugotovi, da je konkurenčen in da zanj že obstajajo pravna sredstva, naj priglasitev vsebuje tudi predloge za preklic navedenih obveznosti. |
| --- | --- |

(10)

Da bi izboljšali učinkovitost notifikacijskega postopka, povečali pravno varnost nacionalnih regulativnih organov in akterjev na trgu ter zagotovili pravočasno izvajanje regulativnih ukrepov, je zaželeno, da priglasitev nacionalnega regulativnega organa, ki velja za tržno analizo, vključuje tudi predlagana pravna sredstva nacionalnega regulativnega organa za odpravo ugotovljenih tržnih nepopolnosti. Kadar se osnutek ukrepa nanaša na trg, za katerega se ugotovi, da je konkurenčen in da zanj že obstajajo pravna sredstva, naj priglasitev vsebuje tudi predloge za preklic navedenih obveznosti.

| (11) | Na splošno, da bi zmanjšali upravno obremenitev nacionalnih regulativnih organov in Komisije, je treba za nekatere vrste osnutkov ukrepov uporabiti kratek obrazec za priglasitev. Sicer pa je možno za priglasitev teh vrst uporabiti standardni priglasitveni postopek. |
| --- | --- |

(11)

Na splošno, da bi zmanjšali upravno obremenitev nacionalnih regulativnih organov in Komisije, je treba za nekatere vrste osnutkov ukrepov uporabiti kratek obrazec za priglasitev. Sicer pa je možno za priglasitev teh vrst uporabiti standardni priglasitveni postopek.

| (12) | Če nacionalni regulativni organ namerava odpraviti regulativne obveznosti za trge, ki niso vključeni v Priporočilo Komisije 2007/879/ES z dne 17. decembra 2007 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (4), se priglasitev takšnega osnutka ukrepa v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES opravi na kratkem obrazcu za priglasitev. |
| --- | --- |

(12)

Če nacionalni regulativni organ namerava odpraviti regulativne obveznosti za trge, ki niso vključeni v Priporočilo Komisije 2007/879/ES z dne 17. decembra 2007 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (4), se priglasitev takšnega osnutka ukrepa v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES opravi na kratkem obrazcu za priglasitev.

| (13) | Če nacionalni regulativni organ opravi pregled trga, za katerega se je pri prejšnjem pregledu ugotovilo, da je učinkovito konkurenčen, in če ponovno ugotovi, da je ta trg učinkovito konkurenčen, se priglasitev opravi na kratkem obrazcu za priglasitev. |
| --- | --- |

(13)

Če nacionalni regulativni organ opravi pregled trga, za katerega se je pri prejšnjem pregledu ugotovilo, da je učinkovito konkurenčen, in če ponovno ugotovi, da je ta trg učinkovito konkurenčen, se priglasitev opravi na kratkem obrazcu za priglasitev.

| (14) | Nacionalni regulativni organi pogosto spreminjajo tehnične podrobnosti določenih pravnih sredstev, s čimer upoštevajo spremembe v gospodarskih kazalnikih (npr. oprema, delo, inflacija, stroški kapitala, cene najema nepremičnin itd.) ali posodobijo napovedi oziroma predpostavke. Spremembe ali posodobitev podrobnosti, ki ne spreminjajo narave splošnega obsega ukrepov (npr. razširitev obveznosti poročanja, podrobnosti o zahtevanem zavarovalniškem kritju, zneski kazni ali dostavni roki) je treba sporočiti na kratkem obrazcu za priglasitev. Po standardnem priglasitvenem postopku je treba sporočiti samo materialne spremembe narave ali obseg pravnih sredstev, ki imajo precejšen vpliv na trg (npr. raven cen, spremembe metodologij, ki se uporabljajo za izračun stroškov ali cen, določitev razponov). |
| --- | --- |

(14)

Nacionalni regulativni organi pogosto spreminjajo tehnične podrobnosti določenih pravnih sredstev, s čimer upoštevajo spremembe v gospodarskih kazalnikih (npr. oprema, delo, inflacija, stroški kapitala, cene najema nepremičnin itd.) ali posodobijo napovedi oziroma predpostavke. Spremembe ali posodobitev podrobnosti, ki ne spreminjajo narave splošnega obsega ukrepov (npr. razširitev obveznosti poročanja, podrobnosti o zahtevanem zavarovalniškem kritju, zneski kazni ali dostavni roki) je treba sporočiti na kratkem obrazcu za priglasitev. Po standardnem priglasitvenem postopku je treba sporočiti samo materialne spremembe narave ali obseg pravnih sredstev, ki imajo precejšen vpliv na trg (npr. raven cen, spremembe metodologij, ki se uporabljajo za izračun stroškov ali cen, določitev razponov).

| (15) | Če nacionalni regulativni organi v zvezi z določenimi trgi (zlasti trgi zaključevanja govornega klica) pridejo do istih ugotovitev kot pri prejšnjem pregledu in želijo za prihodnje operaterje (npr. nove ponudnike) s podobno bazo kupcev ali skupnim prometom v primerjavi z operaterji, vključenimi v prejšnji pregled, uvesti pravne obveznosti, ki se bistveno ne razlikujejo od že priglašenih osnutkov ukrepov, morajo za te osnutke ukrepov uporabiti kratki obrazec za priglasitev. |
| --- | --- |

(15)

Če nacionalni regulativni organi v zvezi z določenimi trgi (zlasti trgi zaključevanja govornega klica) pridejo do istih ugotovitev kot pri prejšnjem pregledu in želijo za prihodnje operaterje (npr. nove ponudnike) s podobno bazo kupcev ali skupnim prometom v primerjavi z operaterji, vključenimi v prejšnji pregled, uvesti pravne obveznosti, ki se bistveno ne razlikujejo od že priglašenih osnutkov ukrepov, morajo za te osnutke ukrepov uporabiti kratki obrazec za priglasitev.

| (16) | Komisija načeloma nacionalnemu regulativnemu organu ne bo predložila pripomb v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES na osnutek ukrepa, ki je bil priglašen na kratkem obrazcu za priglasitev. |
| --- | --- |

(16)

Komisija načeloma nacionalnemu regulativnemu organu ne bo predložila pripomb v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES na osnutek ukrepa, ki je bil priglašen na kratkem obrazcu za priglasitev.

| (17) | Z namenom, da bi povečali preglednost priglašenega osnutka ukrepa ter, da bi olajšali izmenjavo informacij o takšnih ukrepih med nacionalnimi regulativnimi organi, naj standardni in kratki priglasitveni obrazci vsebujejo povzetek glavnih elementov priglašenega osnutka ukrepa. |
| --- | --- |

(17)

Z namenom, da bi povečali preglednost priglašenega osnutka ukrepa ter, da bi olajšali izmenjavo informacij o takšnih ukrepih med nacionalnimi regulativnimi organi, naj standardni in kratki priglasitveni obrazci vsebujejo povzetek glavnih elementov priglašenega osnutka ukrepa.

| (18) | Evropska skupina regulativnih organov za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ustanovljena s Sklepom Komisije 2002/627/ES (5), je potrdila potrebo po teh ureditvah. |
| --- | --- |

(18)

Evropska skupina regulativnih organov za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ustanovljena s Sklepom Komisije 2002/627/ES (5), je potrdila potrebo po teh ureditvah.

| (19) | Za doseganje ciljev iz člena 8 Direktive 2002/21/ES, zlasti potrebe po zagotovitvi doslednih regulativnih praks in dosledne uporabe te direktive, je bistvenega pomena popolna skladnost z notifikacijskim postopkom iz člena 7. |
| --- | --- |

(19)

Za doseganje ciljev iz člena 8 Direktive 2002/21/ES, zlasti potrebe po zagotovitvi doslednih regulativnih praks in dosledne uporabe te direktive, je bistvenega pomena popolna skladnost z notifikacijskim postopkom iz člena 7.

| (20) | Odbor za komunikacije je podal svoje mnenje v skladu s členom 22(2) Direktive 2002/21/ES – |
| --- | --- |

(20)

Odbor za komunikacije je podal svoje mnenje v skladu s členom 22(2) Direktive 2002/21/ES –

PRIPOROČA:

| 1. | Izrazi, opredeljeni v Direktivi 2002/21/ES in posebnih direktivah, imajo v tem priporočilu isti pomen. Poleg tega pomeni:






  (a) | „priporočilo o upoštevnih trgih“ je Priporočilo 2007/879/ES in katero koli nadaljnje priporočilo o upoštevnih trgih; |
| --- | --- | --- |

1.

Izrazi, opredeljeni v Direktivi 2002/21/ES in posebnih direktivah, imajo v tem priporočilu isti pomen. Poleg tega pomeni:

(a)

„priporočilo o upoštevnih trgih“ je Priporočilo 2007/879/ES in katero koli nadaljnje priporočilo o upoštevnih trgih;

| (b) | „priglasitev“ pomeni priglasitev osnutka ukrepa, ki jo za Komisijo opravi nacionalni regulativni organ v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES ali zahteve v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES, skupaj s standardnim obrazcem za priglasitev ali kratkim obrazcem za priglasitev, določenima v tem priporočilu (Priloga I in Priloga II). |
| --- | --- |

(b)

„priglasitev“ pomeni priglasitev osnutka ukrepa, ki jo za Komisijo opravi nacionalni regulativni organ v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES ali zahteve v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES, skupaj s standardnim obrazcem za priglasitev ali kratkim obrazcem za priglasitev, določenima v tem priporočilu (Priloga I in Priloga II).

| 2. | Priglasitve je treba opraviti po elektronski pošti z zahtevo za potrdilo o prejemu.
  Za dokumente, poslane po elektronski pošti, se bo štelo, da jih je naslovnik prejel na dan, na katerega so bili poslani.
  Priglasitve bodo registrirane v vrstnem redu, v katerem so bile prejete. |
| --- | --- |

2.

Priglasitve je treba opraviti po elektronski pošti z zahtevo za potrdilo o prejemu.

Za dokumente, poslane po elektronski pošti, se bo štelo, da jih je naslovnik prejel na dan, na katerega so bili poslani.

Priglasitve bodo registrirane v vrstnem redu, v katerem so bile prejete.

| 3. | Priglasitve bodo začele veljati na dan, na katerega jih bo Komisija registrirala („datum registracije“). Datum registracije bo datum, na katerega bo Komisija prejela popolno priglasitev.
  Vsi nacionalni regulativni organi bodo o datumu registracije priglasitve, zadevi priglasitve in prejeti dokazni dokumentaciji obveščeni na spletni strani Komisije in z elektronskimi sredstvi. |
| --- | --- |

3.

Priglasitve bodo začele veljati na dan, na katerega jih bo Komisija registrirala („datum registracije“). Datum registracije bo datum, na katerega bo Komisija prejela popolno priglasitev.

Vsi nacionalni regulativni organi bodo o datumu registracije priglasitve, zadevi priglasitve in prejeti dokazni dokumentaciji obveščeni na spletni strani Komisije in z elektronskimi sredstvi.

| 4. | Priglasitve morajo biti napisane v enem od uradnih jezikov Skupnosti. Standardni obrazec za priglasitev (Priloga I) ali kratki obrazec za priglasitev (Priloga II) sta lahko izpolnjena v uradnem jeziku, ki ni jezik osnutka ukrepa, da se olajša posvetovanje z vsemi drugimi nacionalnimi regulativnimi organi.
  Pripombe ali odločitve, ki jih bo Komisija sprejela v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES, bodo napisane v jeziku priglašenega osnutka ukrepa in po potrebi prevedene v jezik, ki se uporablja na standardnem obrazcu za priglasitev. |
| --- | --- |

4.

Priglasitve morajo biti napisane v enem od uradnih jezikov Skupnosti. Standardni obrazec za priglasitev (Priloga I) ali kratki obrazec za priglasitev (Priloga II) sta lahko izpolnjena v uradnem jeziku, ki ni jezik osnutka ukrepa, da se olajša posvetovanje z vsemi drugimi nacionalnimi regulativnimi organi.

Pripombe ali odločitve, ki jih bo Komisija sprejela v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES, bodo napisane v jeziku priglašenega osnutka ukrepa in po potrebi prevedene v jezik, ki se uporablja na standardnem obrazcu za priglasitev.

| 5. | Osnutkom ukrepov, ki jih priglasijo nacionalni regulativni organi, je treba priložiti dokumentacijo, ki jo Komisija potrebuje za izpolnitev svojih nalog. Za osnutke ukrepov, ki spadajo pod točko 6 spodaj in so sporočeni na kratkem obrazcu za priglasitev, Komisija za izpolnitev svojih nalog načeloma ne potrebuje dodatne dokumentacije.
  Osnutki ukrepov morajo biti ustrezno utemeljeni. |
| --- | --- |

5.

Osnutkom ukrepov, ki jih priglasijo nacionalni regulativni organi, je treba priložiti dokumentacijo, ki jo Komisija potrebuje za izpolnitev svojih nalog. Za osnutke ukrepov, ki spadajo pod točko 6 spodaj in so sporočeni na kratkem obrazcu za priglasitev, Komisija za izpolnitev svojih nalog načeloma ne potrebuje dodatne dokumentacije.

Osnutki ukrepov morajo biti ustrezno utemeljeni.

| 6. | Komisiji morajo biti na voljo naslednji osnutki ukrepov na kratkem obrazcu za priglasitev iz Priloge II:






  (a) | osnutki ukrepov za trge, ki so bili črtani oziroma predhodno niso bili navedeni v Priporočilu o upoštevnih trgih, če nacionalni regulativni organ ugotovi, da je trg konkurenčen, ali če nacionalni regulativni organ meni, da tri kumulativna merila iz točke 2 Priporočila o upoštevnih trgih za določitev trgov, ki so predmet predhodnega urejanja, niso več izpolnjena; |
| --- | --- | --- |

6.

Komisiji morajo biti na voljo naslednji osnutki ukrepov na kratkem obrazcu za priglasitev iz Priloge II:

(a)

osnutki ukrepov za trge, ki so bili črtani oziroma predhodno niso bili navedeni v Priporočilu o upoštevnih trgih, če nacionalni regulativni organ ugotovi, da je trg konkurenčen, ali če nacionalni regulativni organ meni, da tri kumulativna merila iz točke 2 Priporočila o upoštevnih trgih za določitev trgov, ki so predmet predhodnega urejanja, niso več izpolnjena;

| (b) | osnutki ukrepov za trge, ki so bili sicer vključeni v veljavno Priporočilo o upoštevnih trgih, vendar se je zanje pri prejšnjem pregledu ugotovilo, da so konkurenčni in so taki tudi ostali; |
| --- | --- |

(b)

osnutki ukrepov za trge, ki so bili sicer vključeni v veljavno Priporočilo o upoštevnih trgih, vendar se je zanje pri prejšnjem pregledu ugotovilo, da so konkurenčni in so taki tudi ostali;

| (c) | osnutki ukrepov, ki spreminjajo tehnične podrobnosti predhodno uvedenih regulativnih ukrepov in nimajo znatnega vpliva na trg (npr. letne posodobitve stroškov in ocen računovodskih modelov, roki za poročanje, dostavni roki), in |
| --- | --- |

(c)

osnutki ukrepov, ki spreminjajo tehnične podrobnosti predhodno uvedenih regulativnih ukrepov in nimajo znatnega vpliva na trg (npr. letne posodobitve stroškov in ocen računovodskih modelov, roki za poročanje, dostavni roki), in

| (d) | osnutki ukrepov za upoštevni trg, ki je že bil analiziran in priglašen v povezavi z drugimi podjetji, kjer nacionalni regulativni organ za druga podjetja določa podobne pravne obveznosti, ne da bi materialno spreminjal načela, uporabljena v prejšnji priglasitvi. |
| --- | --- |

(d)

osnutki ukrepov za upoštevni trg, ki je že bil analiziran in priglašen v povezavi z drugimi podjetji, kjer nacionalni regulativni organ za druga podjetja določa podobne pravne obveznosti, ne da bi materialno spreminjal načela, uporabljena v prejšnji priglasitvi.

| 7. | Komisija bo, v tesnem sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi, spremljala praktične posledice postopka kratke priglasitve z namenom, da bo po potrebi opravila vse nadaljnje prilagoditve ali dodala druge vrste osnutkov ukrepov, ki jih je treba sporočiti na kratkem obrazcu za priglasitev. |
| --- | --- |

7.

Komisija bo, v tesnem sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi, spremljala praktične posledice postopka kratke priglasitve z namenom, da bo po potrebi opravila vse nadaljnje prilagoditve ali dodala druge vrste osnutkov ukrepov, ki jih je treba sporočiti na kratkem obrazcu za priglasitev.

| 8. | Komisiji je treba na standardnem obrazcu za priglasitev iz Priloge I omogočiti dostop do osnutkov ukrepov, ki ne spadajo pod točko 6. Priglašeni osnutki ukrepov morajo, kjer je to ustrezno, vključevati naslednje:






  (a) | upoštevni trg proizvodov ali storitev, zlasti opis proizvodov in storitev, ki jih je treba vključiti in izključiti iz upoštevnega trga na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe; |
| --- | --- | --- |

8.

Komisiji je treba na standardnem obrazcu za priglasitev iz Priloge I omogočiti dostop do osnutkov ukrepov, ki ne spadajo pod točko 6. Priglašeni osnutki ukrepov morajo, kjer je to ustrezno, vključevati naslednje:

(a)

upoštevni trg proizvodov ali storitev, zlasti opis proizvodov in storitev, ki jih je treba vključiti in izključiti iz upoštevnega trga na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe;

| (b) | upoštevni geografski trg z obrazloženo analizo konkurenčnih pogojev na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe; |
| --- | --- |

(b)

upoštevni geografski trg z obrazloženo analizo konkurenčnih pogojev na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe;

| (c) | glavna podjetja, dejavna na upoštevnem trgu; |
| --- | --- |

(c)

glavna podjetja, dejavna na upoštevnem trgu;

| (d) | rezultate analize upoštevnega trga, zlasti ugotovitve o prisotnosti ali odsotnosti učinkovite konkurence in razloge za to. V ta namen morajo osnutki ukrepov vsebovati analizo tržnih deležev različnih podjetij in sklicevanje na druga ustrezna merila kot so ovire za vstop, ekonomija obsega in dosega, vertikalna integracija, nadzor nad infrastrukturo, ki je ni mogoče enostavno podvojiti, tehnološke prednosti ali premoč, pomanjkanje ali majhna izravnalna kupna moč, enostaven ali privilegiran dostop do trgov kapitala/finančnih virov, velikost podjetja, raznovrstnost proizvodov/storitev, visoko razvita distribucijska in prodajna mreža, pomanjkanje potencialne konkurence in ovire za širjenje; |
| --- | --- |

(d)

rezultate analize upoštevnega trga, zlasti ugotovitve o prisotnosti ali odsotnosti učinkovite konkurence in razloge za to. V ta namen morajo osnutki ukrepov vsebovati analizo tržnih deležev različnih podjetij in sklicevanje na druga ustrezna merila kot so ovire za vstop, ekonomija obsega in dosega, vertikalna integracija, nadzor nad infrastrukturo, ki je ni mogoče enostavno podvojiti, tehnološke prednosti ali premoč, pomanjkanje ali majhna izravnalna kupna moč, enostaven ali privilegiran dostop do trgov kapitala/finančnih virov, velikost podjetja, raznovrstnost proizvodov/storitev, visoko razvita distribucijska in prodajna mreža, pomanjkanje potencialne konkurence in ovire za širjenje;

| (e) | po potrebi podjetja, ki bi imela sama ali skupaj z drugimi podjetji pomembno tržno moč v smislu člena 14 Direktive 2002/21/ES, ter utemeljitev, dokaze in druge dejanske informacije, ki to potrjujejo; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi podjetja, ki bi imela sama ali skupaj z drugimi podjetji pomembno tržno moč v smislu člena 14 Direktive 2002/21/ES, ter utemeljitev, dokaze in druge dejanske informacije, ki to potrjujejo;

| (f) | rezultate predhodne javne razprave, ki jo je opravil nacionalni regulativni organ; |
| --- | --- |

(f)

rezultate predhodne javne razprave, ki jo je opravil nacionalni regulativni organ;

| (g) | mnenje, ki ga je izdal nacionalni organ za konkurenco, kjer to obstaja; |
| --- | --- |

(g)

mnenje, ki ga je izdal nacionalni organ za konkurenco, kjer to obstaja;

| (h) | dokaz, da so bili v času priglasitve Komisiji sprejeti ustrezni ukrepi za priglasitev osnutkov ukrepov nacionalnim regulativnim organom v vseh drugih državah članicah; |
| --- | --- |

(h)

dokaz, da so bili v času priglasitve Komisiji sprejeti ustrezni ukrepi za priglasitev osnutkov ukrepov nacionalnim regulativnim organom v vseh drugih državah članicah;

| (i) | v primeru osnutkov ukrepov, ki spadajo v področje uporabe členov 5 ali 8 Direktive 2002/19/ES ali člena 16 Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), posebne regulativne obveznosti, predlagane za odpravljanje pomanjkanja učinkovite konkurence na zadevnem upoštevnem trgu, ali v primerih, kjer se za upoštevni trg ugotovi, da je učinkovito konkurenčen in da so bile take obveznosti zanj že uvedene, osnutke ukrepov, predlagane za preklic navedenih obveznosti. |
| --- | --- |

(i)

v primeru osnutkov ukrepov, ki spadajo v področje uporabe členov 5 ali 8 Direktive 2002/19/ES ali člena 16 Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), posebne regulativne obveznosti, predlagane za odpravljanje pomanjkanja učinkovite konkurence na zadevnem upoštevnem trgu, ali v primerih, kjer se za upoštevni trg ugotovi, da je učinkovito konkurenčen in da so bile take obveznosti zanj že uvedene, osnutke ukrepov, predlagane za preklic navedenih obveznosti.

| 9. | Nacionalni regulativni organi morajo v primeru, ko zaradi analize trga osnutek ukrepa opredeljuje upoštevni trg, ki se razlikuje od trgov iz priporočila o upoštevnih trgih, zadovoljivo utemeljiti merila, ki se uporabljajo za tako opredelitev trga. |
| --- | --- |

9.

Nacionalni regulativni organi morajo v primeru, ko zaradi analize trga osnutek ukrepa opredeljuje upoštevni trg, ki se razlikuje od trgov iz priporočila o upoštevnih trgih, zadovoljivo utemeljiti merila, ki se uporabljajo za tako opredelitev trga.

| 10. | Priglasitve, opravljene v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES, morajo vsebovati tudi ustrezno utemeljitev, zakaj je treba operaterjem s pomembno tržno močjo naložiti obveznosti, ki se razlikujejo od obveznosti naštetih v členih 9 do 13 Direktive. |
| --- | --- |

10.

Priglasitve, opravljene v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES, morajo vsebovati tudi ustrezno utemeljitev, zakaj je treba operaterjem s pomembno tržno močjo naložiti obveznosti, ki se razlikujejo od obveznosti naštetih v členih 9 do 13 Direktive.

| 11. | Priglasitve, ki spadajo v področje uporabe člena 8(5) Direktive 2002/19/ES, morajo vsebovati tudi ustrezno utemeljitev, zakaj so nameravani osnutki ukrepov potrebni za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti. |
| --- | --- |

11.

Priglasitve, ki spadajo v področje uporabe člena 8(5) Direktive 2002/19/ES, morajo vsebovati tudi ustrezno utemeljitev, zakaj so nameravani osnutki ukrepov potrebni za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti.

| 12. | Priglasitve, opravljene po standardnem priglasitvenem postopku, ki vključujejo ustrezne informacije v smislu člena 8, bodo veljale za popolne. Če bodo informacije in dokumenti v priglasitvi v določenem pogledu nepopolni, bo Komisija v petih delovnih dneh o tem obvestila zadevni nacionalni regulativni organ in opredelila, v kolikšni meri šteje priglasitev za nepopolno. Priglasitev ne bo registrirana, dokler zadevni nacionalni regulativni organ ne bo zagotovil zahtevanih informacij. V takih primerih bo za namene člena 7 Direktive 2002/21/ES priglasitev začela veljati na dan, na katerega bo Komisija prejela popolne informacije. |
| --- | --- |

12.

Priglasitve, opravljene po standardnem priglasitvenem postopku, ki vključujejo ustrezne informacije v smislu člena 8, bodo veljale za popolne. Če bodo informacije in dokumenti v priglasitvi v določenem pogledu nepopolni, bo Komisija v petih delovnih dneh o tem obvestila zadevni nacionalni regulativni organ in opredelila, v kolikšni meri šteje priglasitev za nepopolno. Priglasitev ne bo registrirana, dokler zadevni nacionalni regulativni organ ne bo zagotovil zahtevanih informacij. V takih primerih bo za namene člena 7 Direktive 2002/21/ES priglasitev začela veljati na dan, na katerega bo Komisija prejela popolne informacije.

| 13. | Ne glede na točko 8 lahko Komisija po registraciji priglasitve v skladu s členom 5(2) Direktive 2002/21/ES od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva dodatne informacije ali pojasnila. Nacionalni regulativni organi si morajo prizadevati zagotoviti zahtevane informacije v treh delovnih dneh, če so te enostavno dostopne. |
| --- | --- |

13.

Ne glede na točko 8 lahko Komisija po registraciji priglasitve v skladu s členom 5(2) Direktive 2002/21/ES od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva dodatne informacije ali pojasnila. Nacionalni regulativni organi si morajo prizadevati zagotoviti zahtevane informacije v treh delovnih dneh, če so te enostavno dostopne.

| 14. | Komisija bo preverila, ali osnutek ukrepa, priglašen na kratkem obrazcu za priglasitev, spada med kategorije iz točke 6. Če Komisija meni, da temu ni tako, bo v petih delovnih dneh obvestila zadevni nacionalni regulativni organ in od njega zahtevala, da predloži osnutek ukrepa po standardnem priglasitvenem postopku. |
| --- | --- |

14.

Komisija bo preverila, ali osnutek ukrepa, priglašen na kratkem obrazcu za priglasitev, spada med kategorije iz točke 6. Če Komisija meni, da temu ni tako, bo v petih delovnih dneh obvestila zadevni nacionalni regulativni organ in od njega zahtevala, da predloži osnutek ukrepa po standardnem priglasitvenem postopku.

| 15. | Če Komisija predloži pripombe v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES, o tem obvesti zadevni nacionalni regulativni organ z elektronskimi sredstvi in pripombe objavi na svoji spletni strani. |
| --- | --- |

15.

Če Komisija predloži pripombe v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES, o tem obvesti zadevni nacionalni regulativni organ z elektronskimi sredstvi in pripombe objavi na svoji spletni strani.

| 16. | Če nacionalni regulativni organ predloži pripombe v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES, te pripombe sporoči Komisiji in drugim nacionalnim regulativnim organom z elektronskimi sredstvi. |
| --- | --- |

16.

Če nacionalni regulativni organ predloži pripombe v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES, te pripombe sporoči Komisiji in drugim nacionalnim regulativnim organom z elektronskimi sredstvi.

| 17. | Če Komisija v skladu s členom 7(4) Direktive 2002/21/ES meni, da bi osnutek ukrepa pomenil oviro za enotni trg ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji iz člena Direktive 2002/21/ES ali če umakne svoje ugovore ali sprejme odločitev, ki od nacionalnega regulativnega organa zahteva, da umakne osnutek ukrepa, bo zadevni nacionalni regulativni organ obvestila prek elektronskih sredstev in na svoji spletni strani objavila obvestilo. |
| --- | --- |

17.

Če Komisija v skladu s členom 7(4) Direktive 2002/21/ES meni, da bi osnutek ukrepa pomenil oviro za enotni trg ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji iz člena Direktive 2002/21/ES ali če umakne svoje ugovore ali sprejme odločitev, ki od nacionalnega regulativnega organa zahteva, da umakne osnutek ukrepa, bo zadevni nacionalni regulativni organ obvestila prek elektronskih sredstev in na svoji spletni strani objavila obvestilo.

| 18. | V zvezi s priglasitvami, opravljenimi v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES, Komisija v skladu s členom 14(2) te direktive navadno najpozneje v treh mesecih sprejme odločitev o tem, ali bo nacionalnemu regulativnemu organu odobrila, da sprejme predlagani osnutek ukrepa, ali mu bo to preprečila. Komisija se lahko odloči, da zaradi morebitnih težav to obdobje podaljša za dodatna dva meseca. |
| --- | --- |

18.

V zvezi s priglasitvami, opravljenimi v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES, Komisija v skladu s členom 14(2) te direktive navadno najpozneje v treh mesecih sprejme odločitev o tem, ali bo nacionalnemu regulativnemu organu odobrila, da sprejme predlagani osnutek ukrepa, ali mu bo to preprečila. Komisija se lahko odloči, da zaradi morebitnih težav to obdobje podaljša za dodatna dva meseca.

| 19. | Nacionalni regulativni organ se lahko kadar koli odloči za umik priglašenega osnutka ukrepa. V takem primeru se priglašeni ukrep izbriše iz registra, Komisija pa v ta namen na svoji spletni strani objavi obvestilo. |
| --- | --- |

19.

Nacionalni regulativni organ se lahko kadar koli odloči za umik priglašenega osnutka ukrepa. V takem primeru se priglašeni ukrep izbriše iz registra, Komisija pa v ta namen na svoji spletni strani objavi obvestilo.

| 20. | Če nacionalni regulativni organ, ki je prejel pripombe Komisije ali drugega nacionalnega regulativnega organa v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES, sprejme osnutek ukrepa, zagotovi Komisiji in drugim nacionalnim regulativnim organom informacije o tem, kako dosledno je upošteval pripombe. |
| --- | --- |

20.

Če nacionalni regulativni organ, ki je prejel pripombe Komisije ali drugega nacionalnega regulativnega organa v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES, sprejme osnutek ukrepa, zagotovi Komisiji in drugim nacionalnim regulativnim organom informacije o tem, kako dosledno je upošteval pripombe.

| 21. | Komisija bo neuradno obravnavala osnutek ukrepa pred njegovo priglasitvijo, če to zahteva nacionalni regulativni organ. |
| --- | --- |

21.

Komisija bo neuradno obravnavala osnutek ukrepa pred njegovo priglasitvijo, če to zahteva nacionalni regulativni organ.

| 22. | V skladu z Uredbo (EGS, Euratom) št. 1182/71 Sveta (7) se roki iz Direktive 2002/21/ES ali tega priporočila izračunajo na naslednji način:






  (a) | kadar se rok, izražen v dnevnih, tednih ali mesecih, računa od trenutka nastanka dogodka, se dan, na katerega se ta dogodek zgodi, ne šteje v zadevni rok; |
| --- | --- | --- |

22.

V skladu z Uredbo (EGS, Euratom) št. 1182/71 Sveta (7) se roki iz Direktive 2002/21/ES ali tega priporočila izračunajo na naslednji način:

(a)

kadar se rok, izražen v dnevnih, tednih ali mesecih, računa od trenutka nastanka dogodka, se dan, na katerega se ta dogodek zgodi, ne šteje v zadevni rok;

| (b) | rok, izražen v tednih ali mesecih, se konča, ko se izteče dan v zadnjem tednu ali mesecu, ki je enak dnevu v tednu ali datumu kot dan nastanka dogodka, od katerega se računa rok. Če v roku, izraženem v mesecih, v zadnjem mesecu ni dneva, na katerega naj bi se rok iztekel, se rok konča, ko se izteče zadnji dan tega meseca; |
| --- | --- |

(b)

rok, izražen v tednih ali mesecih, se konča, ko se izteče dan v zadnjem tednu ali mesecu, ki je enak dnevu v tednu ali datumu kot dan nastanka dogodka, od katerega se računa rok. Če v roku, izraženem v mesecih, v zadnjem mesecu ni dneva, na katerega naj bi se rok iztekel, se rok konča, ko se izteče zadnji dan tega meseca;

| (c) | časovna obdobja vključujejo uradne praznike, sobote in nedelje; |
| --- | --- |

(c)

časovna obdobja vključujejo uradne praznike, sobote in nedelje;

| (d) | delovni dnevi pomenijo vse dneve, razen uradnih oziroma dela prostih dni, sobot in nedelj. |
| --- | --- |

(d)

delovni dnevi pomenijo vse dneve, razen uradnih oziroma dela prostih dni, sobot in nedelj.

Če se rok konča na soboto, nedeljo ali uradni praznik, se podaljša do konca prvega naslednjega delovnega dne. Seznam uradnih praznikov, ki ga določi Komisija, se objavi v Uradnem listu Evropske unije pred začetkom vsakega leta.

| 23. | Komisija bo, skupaj z nacionalnimi regulativnimi organi, ocenila potrebo po pregledu priporočila, ustrezno po datumu, ki bo določen s pregledom regulativnega okvirja za prenos držav članic v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

23.

Komisija bo, skupaj z nacionalnimi regulativnimi organi, ocenila potrebo po pregledu priporočila, ustrezno po datumu, ki bo določen s pregledom regulativnega okvirja za prenos držav članic v nacionalno zakonodajo.

| 24. | To priporočilo je naslovljeno na države članice. |
| --- | --- |

24.

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 15. oktobra 2008

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

1

(2)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

2

(3)  UL L 190, 30.7.2003, str. 13.

3

(4)  UL L 344, 28.12.2007, str. 65.

4

(5)  UL L 200, 30.7.2002, str. 38.

5

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

6

(7)  UL L 124, 8.6.1971, str. 1.

7

---

PRILOGA I

Standardni obrazec za priglasitev osnutkov ukrepov na podlagi člena 7 Direktive 2002/21/ES

(„Standardni obrazec za priglasitev“)

UVOD

Standardni obrazec za priglasitev vsebuje povzetek informacij, ki jih morajo nacionalni regulativni organi zagotoviti Komisiji ob priglasitvi osnutkov ukrepov po standardnem postopku priglasitve v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES.

Komisija se namerava posvetovati z nacionalnimi regulativnimi organi o vprašanjih, povezanih z izvajanjem člena 7, zlasti na sestankih pred priglasitvijo. Zato so nacionalni regulativni organi pozvani, da se s Komisijo posvetujejo pri vprašanjih v zvezi s standardnim obrazcem in zlasti o vrsti informacij, ki jih morajo priskrbeti ter možnosti odstopanja od obveznosti, da zagotovijo določene informacije o analizi trga, opravljeni v skladu s členoma 15 in 16 Direktive 2002/21/ES.

TOČNE IN POPOLNE INFORMACIJE

Vse informacije, ki jih predložijo nacionalni regulativni organi, morajo biti točne in popolne ter povzete na spodaj predpisanem standardnem obrazcu za priglasitev. Namen obrazca ni nadomestitev priglašenega osnutka ukrepa, temveč mora Komisiji in nacionalnim regulativnim organom drugih držav članic omogočiti, da preverijo, ali priglašeni osnutek ukrepa glede na informacije s standardnega obrazca za priglasitev dejansko vsebuje vse informacije, ki jih Komisija potrebuje za izpolnitev svojih nalog v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES v obdobju, določenem v navedeni direktivi.

Zahtevane informacije je treba navesti v oddelkih in odstavkih standardnega obrazca za priglasitev, pri tem pa se je treba sklicevati na mesta v besedilu osnutka ukrepa, ki vsebujejo te informacije.

JEZIK

Standardni obrazec za priglasitev je treba izpolniti v enem od uradnih jezikov Evropske skupnosti in je lahko različen od jezika, ki se uporablja v priglašenem osnutku ukrepa. Mnenje ali odločitve, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES, bodo napisani v jeziku priglašenega osnutka ukrepa in prevedeni v jezik, ki se uporablja na standardnem obrazcu za priglasitev.

Oddelek 1

Opredelitev trga

Po potrebi navedite:

| 1.1 | Upoštevni trg proizvodov ali storitev. Ali je ta trg omenjen v priporočilu o upoštevnih trgih? |
| --- | --- |

1.1

Upoštevni trg proizvodov ali storitev. Ali je ta trg omenjen v priporočilu o upoštevnih trgih?

| 1.2 | Upoštevni geografski trg. |
| --- | --- |

1.2

Upoštevni geografski trg.

| 1.3 | Kratek povzetek mnenja nacionalnega organa za konkurenco, če to obstaja. |
| --- | --- |

1.3

Kratek povzetek mnenja nacionalnega organa za konkurenco, če to obstaja.

| 1.4 | Kratek pregled rezultatov dosedanje javne razprave o predlagani opredelitvi trga (npr. koliko pripomb je bilo prejetih, kateri vprašani so se strinjali s predlagano opredelitvijo trga, kateri so ji nasprotovali). |
| --- | --- |

1.4

Kratek pregled rezultatov dosedanje javne razprave o predlagani opredelitvi trga (npr. koliko pripomb je bilo prejetih, kateri vprašani so se strinjali s predlagano opredelitvijo trga, kateri so ji nasprotovali).

| 1.5 | Kjer se upoštevni trg razlikuje od trgov, navedenih v priporočilu o upoštevnih trgih, povzetek glavnih razlogov, ki upravičujejo predlagano opredelitev trga, s sklicevanjem na oddelek 2 smernic Komisije o opredelitvi upoštevnega trga in oceni pomembne tržne moči v okviru regulativnega okvira Skupnosti za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (1) ter tri glavna merila, navedena v uvodnih izjavah 5 do 13 priporočila o upoštevnih trgih in oddelku 2.2 spremnega pojasnila (2). |
| --- | --- |

1.5

Kjer se upoštevni trg razlikuje od trgov, navedenih v priporočilu o upoštevnih trgih, povzetek glavnih razlogov, ki upravičujejo predlagano opredelitev trga, s sklicevanjem na oddelek 2 smernic Komisije o opredelitvi upoštevnega trga in oceni pomembne tržne moči v okviru regulativnega okvira Skupnosti za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (1) ter tri glavna merila, navedena v uvodnih izjavah 5 do 13 priporočila o upoštevnih trgih in oddelku 2.2 spremnega pojasnila (2).

Oddelek 2

Določitev podjetij s pomembno tržno močjo

Po potrebi navedite:

| 2.1 | Imena podjetij, ki imajo sama ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč.
  Po potrebi imena podjetij, za katere velja, da nimajo več pomembne tržne moči. |
| --- | --- |

2.1

Imena podjetij, ki imajo sama ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč.

Po potrebi imena podjetij, za katere velja, da nimajo več pomembne tržne moči.

| 2.2 | Merila, ki se uporabljajo za določitev podjetja kot podjetja, ki ima samo ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč. |
| --- | --- |

2.2

Merila, ki se uporabljajo za določitev podjetja kot podjetja, ki ima samo ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč.

| 2.3 | Imena glavnih podjetij (konkurentov) dejavnih na upoštevnem trgu. |
| --- | --- |

2.3

Imena glavnih podjetij (konkurentov) dejavnih na upoštevnem trgu.

| 2.4 | Tržne deleže zgoraj navedenih podjetij in podlago za izračun tržnega deleža (npr. promet, število naročnikov).
  Na kratko povzemite: |
| --- | --- |

2.4

Tržne deleže zgoraj navedenih podjetij in podlago za izračun tržnega deleža (npr. promet, število naročnikov).

Na kratko povzemite:

| 2.5 | Mnenje nacionalnega organa za konkurenco, če to obstaja. |
| --- | --- |

2.5

Mnenje nacionalnega organa za konkurenco, če to obstaja.

| 2.6 | Rezultate dosedanje javne razprave o predlaganih določitvah podjetja s pomembno tržno močjo (npr. skupno število prejetih pripomb, število zagovornikov/nasprotnikov). |
| --- | --- |

2.6

Rezultate dosedanje javne razprave o predlaganih določitvah podjetja s pomembno tržno močjo (npr. skupno število prejetih pripomb, število zagovornikov/nasprotnikov).

Oddelek 3

Regulativne obveznosti

Po potrebi navedite:

| 3.1 | Pravno podlago za obveznosti, ki bodo naložene, ohranjene, spremenjene ali preklicane (členi 9 do 13 Direktive 2002/19/ES). |
| --- | --- |

3.1

Pravno podlago za obveznosti, ki bodo naložene, ohranjene, spremenjene ali preklicane (členi 9 do 13 Direktive 2002/19/ES).

| 3.2 | Razloge, zaradi katerih naložitev, ohranitev ali sprememba obveznosti podjetja velja za sorazmerno in upravičeno glede na cilje iz člena 8 Direktive 2002/21/ES. V nasprotnem primeru navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije. |
| --- | --- |

3.2

Razloge, zaradi katerih naložitev, ohranitev ali sprememba obveznosti podjetja velja za sorazmerno in upravičeno glede na cilje iz člena 8 Direktive 2002/21/ES. V nasprotnem primeru navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije.

| 3.3 | Če so predlagana pravna sredstva drugačna od pravnih sredstev iz člena 9 do 13 Direktive 2002/19/ES, navedite „izjemne okoliščine“ v smislu člena 8(3) te direktive, ki upravičujejo uvedbo takih pravnih sredstev. V nasprotnem primeru navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije. |
| --- | --- |

3.3

Če so predlagana pravna sredstva drugačna od pravnih sredstev iz člena 9 do 13 Direktive 2002/19/ES, navedite „izjemne okoliščine“ v smislu člena 8(3) te direktive, ki upravičujejo uvedbo takih pravnih sredstev. V nasprotnem primeru navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije.

Oddelek 4

Skladnost z mednarodnimi obveznostmi

V zvezi s tretjo alineo prvega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES po potrebi navedite:

| 4.1 | Ali namerava predlagani osnutek ukrepa naložiti, spremeniti ali preklicati obveznosti akterjev na trgu v skladu s členom 8(5) Direktive 2002/19/ES. |
| --- | --- |

4.1

Ali namerava predlagani osnutek ukrepa naložiti, spremeniti ali preklicati obveznosti akterjev na trgu v skladu s členom 8(5) Direktive 2002/19/ES.

| 4.2 | Imena zadevnih podjetij. |
| --- | --- |

4.2

Imena zadevnih podjetij.

| 4.3 | Katere so mednarodne obveznosti, ki so jih Skupnost in države članice sprejele in ki jih morajo upoštevati. |
| --- | --- |

4.3

Katere so mednarodne obveznosti, ki so jih Skupnost in države članice sprejele in ki jih morajo upoštevati.

---

(1)  UL C 165, 11.7.2002, str. 6.

(2)  Spremno pojasnilo Priporočila Komisije 2007/789/ES o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, C(2007) 5406, objavljeno na http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/implementation_enforcement/article_7/sec_2007_1483_2.pdf

---

PRILOGA II

Kratek obrazec za priglasitve o osnutkih ukrepov na podlagi člena 7 Direktive 2002/21/ES

(„Kratek obrazec za priglasitev“)

UVOD

Kratek obrazec za priglasitev vsebuje povzetek informacij, ki jih morajo nacionalni regulativni organi zagotoviti Komisiji ob priglasitvi osnutkov ukrepov po kratkem postopku priglasitve v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES.

H kratkemu obrazcu za priglasitev ni treba priložiti kopije osnutka regulativnega ukrepa ali drugih dokumentov, se pa navedejo internetni viri, na katerih je osnutek ukrepa na kratkem obrazcu za priglasitev dostopen.

Image

Image

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/33

---

SKUPNI UKREP SVETA 2008/851/SZVP

z dne 10. novembra 2008

o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 14, tretjega odstavka člena 25 in člena 28(3) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Varnostni svet Združenih narodov (VSZN) je v Resoluciji št. 1814 (2008) o razmerah v Somaliji, sprejeti 15. maja 2008, od držav in regionalnih organizacij zahteval, naj ob temeljitem medsebojnem usklajevanju sprejmejo ukrepe za zaščito ladij, ki prevažajo in dostavljajo humanitarno pomoč, namenjeno Somaliji, in ki so vključene v dejavnosti, ki so jih dovolili Združeni narodi. |
| --- | --- |

(1)

Varnostni svet Združenih narodov (VSZN) je v Resoluciji št. 1814 (2008) o razmerah v Somaliji, sprejeti 15. maja 2008, od držav in regionalnih organizacij zahteval, naj ob temeljitem medsebojnem usklajevanju sprejmejo ukrepe za zaščito ladij, ki prevažajo in dostavljajo humanitarno pomoč, namenjeno Somaliji, in ki so vključene v dejavnosti, ki so jih dovolili Združeni narodi.

| (2) | VSZN je v Resoluciji št. 1816 (2008) o razmerah v Somaliji, sprejeti 2. junija 2008, izrazil zaskrbljenost zaradi piratstva in oboroženih ropov, ki ogrožajo dostavo humanitarne pomoči Somaliji, varnost trgovskih morskih poti in mednarodno plovbo. VSZN je pozval zlasti države, ki želijo uporabljati trgovske morske poti pred somalsko obalo, naj v sodelovanju s somalsko prehodno zvezno vlado (PZV) okrepijo in uskladijo ukrepe za odvračanje od piratstva in oboroženih ropov na morju. Državam, ki sodelujejo s PZV in katerih imena ta predhodno sporoči generalnemu sekretarju Združenih narodov, je VSNZ dovolil, da v obdobju šestih mesecev po sprejetju Resolucije plujejo v teritorialnih vodah Somalije in uporabijo vsa potrebna sredstva za zatiranje piratstva in oboroženih ropov na morju v skladu z veljavnim mednarodnim pravom. |
| --- | --- |

(2)

VSZN je v Resoluciji št. 1816 (2008) o razmerah v Somaliji, sprejeti 2. junija 2008, izrazil zaskrbljenost zaradi piratstva in oboroženih ropov, ki ogrožajo dostavo humanitarne pomoči Somaliji, varnost trgovskih morskih poti in mednarodno plovbo. VSZN je pozval zlasti države, ki želijo uporabljati trgovske morske poti pred somalsko obalo, naj v sodelovanju s somalsko prehodno zvezno vlado (PZV) okrepijo in uskladijo ukrepe za odvračanje od piratstva in oboroženih ropov na morju. Državam, ki sodelujejo s PZV in katerih imena ta predhodno sporoči generalnemu sekretarju Združenih narodov, je VSNZ dovolil, da v obdobju šestih mesecev po sprejetju Resolucije plujejo v teritorialnih vodah Somalije in uporabijo vsa potrebna sredstva za zatiranje piratstva in oboroženih ropov na morju v skladu z veljavnim mednarodnim pravom.

| (3) | V Resoluciji št. 1838 (2008) o razmerah v Somaliji, sprejeti 7. oktobra 2008, je VSZN pozdravil potekajoče načrtovanje morebitne pomorske vojaške operacije Evropske unije (EU) ter druge mednarodne in nacionalne pobude za izvajanje resolucij št. 1814 (2008) in 1816 (2008); VSZN je hkrati vse države, ki imajo za to potrebna sredstva, nemudoma pozval, da v skladu z Resolucijo št. 1816 (2008) sodelujejo s PZV v boju proti piratstvu in oboroženim ropom na morju. Prav tako je nemudoma pozval vse države in vse regionalne organizacije, da še naprej v skladu z Resolucijo št. 1814 (2008) ukrepajo za zaščito pomorskih konvojev Svetovnega programa za hrano (SPH), saj so ti konvoji življenjskega pomena za dostavo humanitarne pomoči somalskemu prebivalstvu. |
| --- | --- |

(3)

V Resoluciji št. 1838 (2008) o razmerah v Somaliji, sprejeti 7. oktobra 2008, je VSZN pozdravil potekajoče načrtovanje morebitne pomorske vojaške operacije Evropske unije (EU) ter druge mednarodne in nacionalne pobude za izvajanje resolucij št. 1814 (2008) in 1816 (2008); VSZN je hkrati vse države, ki imajo za to potrebna sredstva, nemudoma pozval, da v skladu z Resolucijo št. 1816 (2008) sodelujejo s PZV v boju proti piratstvu in oboroženim ropom na morju. Prav tako je nemudoma pozval vse države in vse regionalne organizacije, da še naprej v skladu z Resolucijo št. 1814 (2008) ukrepajo za zaščito pomorskih konvojev Svetovnega programa za hrano (SPH), saj so ti konvoji življenjskega pomena za dostavo humanitarne pomoči somalskemu prebivalstvu.

| (4) | Svet je v Sklepih z dne 26. maja 2008 izrazil zaskrbljenost zaradi vedno številnejših piratskih napadov pred somalsko obalo, ki otežujejo delo humanitarnih organizacij, ovirajo mednarodni pomorski promet v tej regiji, hkrati pa prispevajo h kršitvam embarga Združenih narodov na orožje. Prav tako je Svet izrazil zadovoljstvo nad pobudami nekaterih držav članic EU v zvezi z zagotavljanjem zaščite ladij, ki se uporabljajo v okviru SPH. Poudaril je, da bi morala mednarodna skupnost v večji meri sodelovati pri spremstvu teh ladij in tako zagotavljati, da bo humanitarna pomoč prišla do somalskega prebivalstva. |
| --- | --- |

(4)

Svet je v Sklepih z dne 26. maja 2008 izrazil zaskrbljenost zaradi vedno številnejših piratskih napadov pred somalsko obalo, ki otežujejo delo humanitarnih organizacij, ovirajo mednarodni pomorski promet v tej regiji, hkrati pa prispevajo h kršitvam embarga Združenih narodov na orožje. Prav tako je Svet izrazil zadovoljstvo nad pobudami nekaterih držav članic EU v zvezi z zagotavljanjem zaščite ladij, ki se uporabljajo v okviru SPH. Poudaril je, da bi morala mednarodna skupnost v večji meri sodelovati pri spremstvu teh ladij in tako zagotavljati, da bo humanitarna pomoč prišla do somalskega prebivalstva.

| (5) | Svet je 5. avgusta 2008 odobril koncept kriznega upravljanja za ukrepanje EU kot prispevek k izvajanju Resolucije VSZN št. 1816 (2008) in k miru in mednarodni varnosti v regiji. |
| --- | --- |

(5)

Svet je 5. avgusta 2008 odobril koncept kriznega upravljanja za ukrepanje EU kot prispevek k izvajanju Resolucije VSZN št. 1816 (2008) in k miru in mednarodni varnosti v regiji.

| (6) | 15. septembra 2008 je Svet vnovič izrazil globoko zaskrbljenost zaradi piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo ter obžaloval, da se ti v zadnjem času še stopnjujejo. V zvezi s prispevkom EU k izvajanju Resolucije VSZN št. 1816 (2008) o boju proti piratstvu ob somalski obali ter njenim prispevkom – v skladu z resolucijama št. 1814 (2008) in 1816 (2008) – k zaščiti ladij za dostavo pomoči Somaliji v okviru SPH je Svet sklenil, da bo vzpostavil usklajevalno enoto s sedežem v Bruslju, ki bo zagotavljala pomoč tistim državam članicam, ki ob somalski obali izvajajo nadzor in zagotavljajo zaščitno. Svet je istega dne odobril izvedbeni načrt za ta vojaški usklajevalni ukrep (EU NAVCO) in hkrati vojaško strateško opcijo za morebitno pomorsko vojaško operacijo EU, za katero bi države članice, ki želijo sodelovati s PZV pri izvajanju določb Resolucije št. 1816 (2008), za odvračanje in zatiranje piratstva in oboroženega ropanja pred somalsko obalo prispevale svoja vojaška sredstva. |
| --- | --- |

(6)

15. septembra 2008 je Svet vnovič izrazil globoko zaskrbljenost zaradi piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo ter obžaloval, da se ti v zadnjem času še stopnjujejo. V zvezi s prispevkom EU k izvajanju Resolucije VSZN št. 1816 (2008) o boju proti piratstvu ob somalski obali ter njenim prispevkom – v skladu z resolucijama št. 1814 (2008) in 1816 (2008) – k zaščiti ladij za dostavo pomoči Somaliji v okviru SPH je Svet sklenil, da bo vzpostavil usklajevalno enoto s sedežem v Bruslju, ki bo zagotavljala pomoč tistim državam članicam, ki ob somalski obali izvajajo nadzor in zagotavljajo zaščitno. Svet je istega dne odobril izvedbeni načrt za ta vojaški usklajevalni ukrep (EU NAVCO) in hkrati vojaško strateško opcijo za morebitno pomorsko vojaško operacijo EU, za katero bi države članice, ki želijo sodelovati s PZV pri izvajanju določb Resolucije št. 1816 (2008), za odvračanje in zatiranje piratstva in oboroženega ropanja pred somalsko obalo prispevale svoja vojaška sredstva.

| (7) | 19. septembra 2008 je Svet sprejel Skupni ukrep 2008/749/SZVP o vojaškem usklajevalnem ukrepu Evropske unije v podporo Resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1816 (2008) (EU NAVCO) (1). |
| --- | --- |

(7)

19. septembra 2008 je Svet sprejel Skupni ukrep 2008/749/SZVP o vojaškem usklajevalnem ukrepu Evropske unije v podporo Resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1816 (2008) (EU NAVCO) (1).

| (8) | Ob začetku vojaške operacije Atlanta se bodo naloge, poverjene usklajevalni enoti, izvajale v okviru tega skupnega ukrepa. Zato bi bilo treba usklajevalno enoto zapreti. |
| --- | --- |

(8)

Ob začetku vojaške operacije Atlanta se bodo naloge, poverjene usklajevalni enoti, izvajale v okviru tega skupnega ukrepa. Zato bi bilo treba usklajevalno enoto zapreti.

| (9) | Politični in varnostni odbor (PVO) bi moral v skladu s tretjim odstavkom člena 25 Pogodbe izvajati politični nadzor nad vojaško operacijo EU kot prispevkom k odvračanju od piratstva pred somalsko obalo ter zagotavljati strateško vodenje in sprejemati ustrezne odločitve. |
| --- | --- |

(9)

Politični in varnostni odbor (PVO) bi moral v skladu s tretjim odstavkom člena 25 Pogodbe izvajati politični nadzor nad vojaško operacijo EU kot prispevkom k odvračanju od piratstva pred somalsko obalo ter zagotavljati strateško vodenje in sprejemati ustrezne odločitve.

| (10) | V skladu s členom 28(3) Pogodbe bi morali operativni izdatki, ki nastanejo na podlagi tega skupnega ukrepa in se nanašajo na vojaške ali obrambne zadeve, bremeniti države članice v skladu z določbami Sklepa Sveta 2007/384/SZVP z dne 14. maja 2007 o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena) (2) (v nadaljnjem besedilu „Athena“). |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 28(3) Pogodbe bi morali operativni izdatki, ki nastanejo na podlagi tega skupnega ukrepa in se nanašajo na vojaške ali obrambne zadeve, bremeniti države članice v skladu z določbami Sklepa Sveta 2007/384/SZVP z dne 14. maja 2007 o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena) (2) (v nadaljnjem besedilu „Athena“).

| (11) | V skladu s členom 14(1) Pogodbe se v skupnih ukrepih določijo sredstva, s katerimi razpolaga EU. Referenčni finančni znesek za obdobje 12 mesecev, namenjen za skupne stroške vojaške operacije EU, predstavlja trenutno najboljšo oceno in ne posega v končne zneske, vključene v proračun, ki se ga bo sprejelo v skladu s pravili iz sklepa o Atheni. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 14(1) Pogodbe se v skupnih ukrepih določijo sredstva, s katerimi razpolaga EU. Referenčni finančni znesek za obdobje 12 mesecev, namenjen za skupne stroške vojaške operacije EU, predstavlja trenutno najboljšo oceno in ne posega v končne zneske, vključene v proračun, ki se ga bo sprejelo v skladu s pravili iz sklepa o Atheni.

| (12) | V pismu z dne 30. oktobra 2008 je EU poslala PZV ponudbo v skladu s točko 7 Resolucije št. 1816 (2008), ki vsebuje predloge za izvrševanje jurisdikcije s strani držav, razen Somalije, nad osebami, prijetimi v teritorialnih vodah Somalije, ki so storile ali so osumljene storitve kaznivih dejanj piratstva ali oboroženega ropa. |
| --- | --- |

(12)

V pismu z dne 30. oktobra 2008 je EU poslala PZV ponudbo v skladu s točko 7 Resolucije št. 1816 (2008), ki vsebuje predloge za izvrševanje jurisdikcije s strani držav, razen Somalije, nad osebami, prijetimi v teritorialnih vodah Somalije, ki so storile ali so osumljene storitve kaznivih dejanj piratstva ali oboroženega ropa.

| (13) | V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvedbi odločitev in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo. Danska ne sodeluje pri izvajanju tega skupnega ukrepa in zato ne sodeluje pri financiranju operacije – |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvedbi odločitev in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo. Danska ne sodeluje pri izvajanju tega skupnega ukrepa in zato ne sodeluje pri financiranju operacije –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Misija

1.   Evropska unija (EU) izvaja vojaško operacijo v podporo resolucijama Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN) št. 1814 (2008), 1816 (2008) in 1838 (2008) skladno z dovoljenimi ukrepi v primeru piratstva za izvajanje členov 100 in naslednjih Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, podpisane v Montego Bayu dne 10. decembra 1982 (v nadaljnjem besedilu „Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu“), in predvsem na podlagi zavez, sprejetih s tretjimi državami (v nadaljnjem besedilu „Atlanta“), za prispevanje k:

| — | zaščiti ladij SPH, ki dovažajo pomoč v hrani razseljenemu prebivalstvu v Somaliji, skladno z mandatom, opredeljenim v Resoluciji VSZN št. 1814 (2008); |
| --- | --- |

—

zaščiti ladij SPH, ki dovažajo pomoč v hrani razseljenemu prebivalstvu v Somaliji, skladno z mandatom, opredeljenim v Resoluciji VSZN št. 1814 (2008);

| — | zaščiti ranljivih ladij, ki plovejo pred somalsko obalo ter k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo, skladno z mandatom, opredeljenim v Resoluciji VSZN št. 1816 (2008). |
| --- | --- |

—

zaščiti ranljivih ladij, ki plovejo pred somalsko obalo ter k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo, skladno z mandatom, opredeljenim v Resoluciji VSZN št. 1816 (2008).

2.   Vojaške sile, razporejene v ta namen, delujejo do 500 morskih milj od somalske obale in obal sosednjih držav v skladu s političnim ciljem morebitne pomorske operacije EU, opredeljenim v konceptu kriznega upravljanja, ki ga je Svet odobril 5. avgusta 2008.

Člen 2

Mandat

Atlanta pod pogoji iz veljavnega mednarodnega prava, zlasti Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, in resolucij VSZN št. 1814 (2008), 1816 (2008) in 1838 (2008) ter v okviru razpoložljivih zmogljivosti:

| (a) | zagotavlja zaščito ladjam, ki plovejo v okviru SPH, vključno z navzočnostjo oboroženih enot iz Atlante na krovu zadevnih ladij, zlasti ko plujejo v somalskih teritorialnih vodah; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja zaščito ladjam, ki plovejo v okviru SPH, vključno z navzočnostjo oboroženih enot iz Atlante na krovu zadevnih ladij, zlasti ko plujejo v somalskih teritorialnih vodah;

| (b) | na podlagi ocene potrebe v vsakem posameznem primeru posebej zagotavlja spremstvo trgovskim ladjam, ki plujejo skozi območje pod nadzorom; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi ocene potrebe v vsakem posameznem primeru posebej zagotavlja spremstvo trgovskim ladjam, ki plujejo skozi območje pod nadzorom;

| (c) | nadzoruje območja pred somalsko obalo, vključno njene teritorialne vode, kjer je prisotno tveganje za dejavnosti na morju, zlasti za pomorski promet; |
| --- | --- |

(c)

nadzoruje območja pred somalsko obalo, vključno njene teritorialne vode, kjer je prisotno tveganje za dejavnosti na morju, zlasti za pomorski promet;

| (d) | sprejema potrebne ukrepe, vključno z uporabo sile, za preprečevanje, odvračanje in posredovanje za odpravo piratstva in oboroženih ropov, ki so bili ali bi lahko bili storjeni na območjih, kjer je prisotna; |
| --- | --- |

(d)

sprejema potrebne ukrepe, vključno z uporabo sile, za preprečevanje, odvračanje in posredovanje za odpravo piratstva in oboroženih ropov, ki so bili ali bi lahko bili storjeni na območjih, kjer je prisotna;

| (e) | za morebitno izvrševanje sodnega pregona s strani pristojnih držav članic pod pogoji iz člena 12 lahko na območjih, kjer je prisotna, prime, pridrži in premešča osebe, ki so storile ali so osumljene storitve kaznivih dejanj piratstva in oboroženega ropa, zaseže ladje, pirate in storilce oboroženega ropa ali zaseže ladje, ki so bile zajete s kaznivim dejanjem piratstva ali oboroženega ropa in so v rokah piratov, ter prav tako lahko zaseže sredstva, ki se nahajajo na teh ladjah; |
| --- | --- |

(e)

za morebitno izvrševanje sodnega pregona s strani pristojnih držav članic pod pogoji iz člena 12 lahko na območjih, kjer je prisotna, prime, pridrži in premešča osebe, ki so storile ali so osumljene storitve kaznivih dejanj piratstva in oboroženega ropa, zaseže ladje, pirate in storilce oboroženega ropa ali zaseže ladje, ki so bile zajete s kaznivim dejanjem piratstva ali oboroženega ropa in so v rokah piratov, ter prav tako lahko zaseže sredstva, ki se nahajajo na teh ladjah;

| (f) | vzpostavlja stike z organizacijami, telesi in državami, ki si v regiji prizadevajo za zatiranje piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo, zlasti s pomorskimi enotami „Combined Task Force 150“, delujočimi v okviru operacije „Nespremenljiva svoboda“ („Liberté Immuable“). |
| --- | --- |

(f)

vzpostavlja stike z organizacijami, telesi in državami, ki si v regiji prizadevajo za zatiranje piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo, zlasti s pomorskimi enotami „Combined Task Force 150“, delujočimi v okviru operacije „Nespremenljiva svoboda“ („Liberté Immuable“).

Člen 3

Imenovanje poveljnika operacije EU

Za poveljnika operacije EU se imenuje viceadmiral Philip Jones.

Člen 4

Določitev operativnega štaba EU

Operativni štab EU je v Northwoodu, v Veliki Britaniji.

Člen 5

Načrtovanje in začetek operacije

Svet sprejme sklep o začetku vojaške operacije EU po odobritvi operativnega načrta in pravil o uporabi oboroženih sil ter ob upoštevanju notifikacije ponudbe za sodelovanje EU zaradi izvajanja točke 7 Resolucije VSZN št. 1816 (2008) s strani PZV generalnemu sekretarju Združenih narodov.

Člen 6

Politični nadzor in strateško vodenje

1.   PVO izvaja v pristojnosti Sveta politični nadzor in strateško vodenje operacije. Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s členom 25 Pogodbe. To pooblastilo obsega pristojnosti za spreminjanje dokumentov načrtovanja, vključno z operativnim načrtom, strukturo poveljevanja in pravili o uporabi oboroženih sil. Zajema tudi pristojnosti za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika operacije EU in/ali poveljnika sil EU. Za sprejemanje odločitev v zvezi s cilji in zaključkom vojaške operacije EU je še naprej pristojen Svet, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik (GS/VP).

2.   PVO redno poroča Svetu.

3.   PVO prejema od predsednika Vojaškega odbora EU (VOEU) redna poročila o vodenju vojaške operacije EU. PVO lahko po potrebi na svoje sestanke povabi poveljnika operacije EU in/ali poveljnika sil EU.

Člen 7

Vojaško vodenje

1.   VOEU spremlja pravilno izvajanje vojaške operacije EU, vodene v okviru pristojnosti poveljnika operacije EU.

2.   VOEU od poveljnika operacije EU prejema redna poročila. Na svoje sestanke lahko po potrebi povabi poveljnika operacije EU in/ali poveljnika sil EU.

3.   Predsednik VOEU je glavna točka za stike s poveljnikom operacije EU.

Člen 8

Usklajenost odzivanja EU

Predsedstvo, GS/VP, poveljnik operacije EU in poveljnik sil EU skrbijo, da so njihove dejavnosti pri izvajanju tega skupnega ukrepa dobro usklajene.

Člen 9

Odnosi z Združenimi narodi, Somalijo, sosednjimi državami in drugimi akterji

1.   Glavna točka za stike z Združenimi narodi, specializiranimi agencijami Združenih narodov, somalskimi organi, in organi sosednjih držav ter drugimi zadevnimi akterji je GS/VP, ki tesno sodeluje s predsedstvom. Pri stikih z Afriško unijo GS/VP pomaga posebni predstavnik EU (PPEU) pri Afriški uniji, ki tesno sodeluje s predsedstvom.

2.   Na operativni ravni poveljnik operacije EU deluje kot kontaktna točka zlasti za ladjarske organizacije, pristojne oddelke generalnega sekretariata Združenih narodov, Mednarodne pomorske organizacije in SPH.

Člen 10

Sodelovanje tretjih držav

1.   Brez poseganja v avtonomijo odločanja EU in v enotni institucionalni okvir ter v skladu z ustreznimi smernicami Evropskega sveta se k sodelovanju pri tej operaciji lahko povabijo tretje države.

2.   Svet pooblašča PVO, da tretje države povabi k prispevanju in da na priporočilo poveljnika operacije EU in VOEU sprejme ustrezne sklepe o sprejetju predlaganih prispevkov.

3.   Podrobnosti o sodelovanju tretjih držav so predmet sporazumov, ki se sklenejo v skladu s postopkom iz člena 24 Pogodbe. GS/VP, ki pomaga predsedstvu, se lahko pogaja o sporazumih v njegovem imenu. Če sta EU in tretja država sklenili sporazum o vzpostavitvi okvira za sodelovanje te tretje države v operacijah za krizno upravljanje EU, se za namene te operacije uporabljajo določbe tega sporazuma.

4.   Tretje države z znatnim vojaškim prispevkom za vojaško operacijo EU imajo enake pravice in obveznosti glede vsakodnevnega vodenja operacije kakor države članice, ki sodelujejo v tej operaciji.

5.   Svet pooblašča PVO za sprejetje ustreznih sklepov o ustanovitvi odbora sodelujočih držav, če tretje države zagotavljajo znatni vojaški prispevek.

6.   Pogoji za premestitev prijetih in pridržanih oseb v tretjo državo, ki sodeluje v operaciji, z namenom izvrševanja jurisdikcije te države, se določijo ob sklenitvi ali ob izvedbi sporazumov o sodelovanju iz odstavka 3.

Člen 11

Status sil pod vodstvom EU

Status sil pod vodstvom EU in njihovega osebja, vključno s privilegiji, imunitetami in drugimi jamstvi, potrebnimi za izpolnitev in neovirano izvedbo njihovega mandata:

| — | ki so nameščene ali se nahajajo na kopenskem ozemlju tretjih držav, |
| --- | --- |

—

ki so nameščene ali se nahajajo na kopenskem ozemlju tretjih držav,

| — | ki delujejo v teritorialnih vodah tretjih držav ali v njihovih notranjih vodah, |
| --- | --- |

—

ki delujejo v teritorialnih vodah tretjih držav ali v njihovih notranjih vodah,

se določi v skladu s postopkom iz člena 24 Pogodbe. O podrobnostih se lahko v imenu predsedstva pogaja GS/VP, ki pomaga predsedstvu.

Člen 12

Premestitev oseb, prijetih in pridržanih zaradi izvrševanja jurisdikcije

1.   Na podlagi sprejetja izvrševanja jurisdikcije držav članic ali tretjih držav s strani Somalije na eni strani in na podlagi člena 105 Konvencije o pomorskem mednarodnem pravu na drugi strani se osebe, ki so storile ali so osumljene storitve kaznivega dejanja piratstva ali oboroženega ropa in so prijete ali pridržane v somalskih teritorialnih vodah ali na odprtem morju z namenom izvrševanja sodnega pregona, ter sredstva, uporabljena pri storitvi teh dejanj, predajo:

| — | pristojnim organom države članice ali tretje države, ki sodeluje v operaciji, pod katere zastavo pluje ladja, ki je izvršila prijetje, ali |
| --- | --- |

—

pristojnim organom države članice ali tretje države, ki sodeluje v operaciji, pod katere zastavo pluje ladja, ki je izvršila prijetje, ali

| — | če ta država ne more ali ne želi izvrševati svoje jurisdikcije, državi članici ali tretji državi, ki želi izvrševati jurisdikcijo nad temi osebami in sredstvi. |
| --- | --- |

—

če ta država ne more ali ne želi izvrševati svoje jurisdikcije, državi članici ali tretji državi, ki želi izvrševati jurisdikcijo nad temi osebami in sredstvi.

2.   Nobene od oseb iz odstavka 1 ni mogoče premestiti v tretjo državo, če s to tretjo državo niso bili dogovorjeni ustrezni pogoji, ki so skladni z veljavnim mednarodnim pravom, predvsem z mednarodnim pravom človekovih pravic, s čimer se zlasti zagotovi, da te osebe niso podvržene smrtni kazni, mučenju ali drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju.

Člen 13

Odnosi z državami, pod zastavo katerih plujejo zaščitene ladje

O pogojih, pod katerimi so na krovu trgovskih ladij, zlasti ladij ki plovejo v okviru SPH, navzoče enote Atlante, vključno s privilegiji, imunitetami in drugimi jamstvi, povezanimi z neoviranim potekom operacije, se dogovori z državo zastave teh ladij.

Člen 14

Finančne določbe

1.   Skupne stroške vojaške operacije EU upravlja Athena.

2.   Referenčni finančni znesek skupnih stroškov vojaške operacije EU je 8,3 milijona EUR. Odstotna stopnja referenčnega zneska iz člena 33(3) sklepa o Atheni je 30 %.

Člen 15

Posredovanje informacij Združenim narodom in drugim tretjim stranem

1.   GS/VP je pooblaščen, da Združenim narodom in drugim tretjim stranem, ki sodelujejo v tem skupnem ukrepu, posreduje zaupne informacije in dokumente EU, sestavljene za namene vojaške operacije EU, do stopnje zaupnosti, ki ustreza vsaki od teh strani ter v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti (3).

2.   GS/VP je pooblaščen, da Združenim narodom in drugim tretjim stranem, ki sodelujejo v tem skupnem ukrepu, posreduje dokumente EU, ki niso razvrščeni kot zaupni in se nanašajo na posvetovanja Sveta v zvezi z operacijo ter za njih velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti iz člena 6(1) Poslovnika Sveta (4).

Člen 16

Začetek veljavnosti in prenehanje

1.   Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja.

2.   Skupni ukrep 2008/749/SZVP se razveljavi z dnem, ko preneha delovati usklajevalna enota, ustanovljena z navedenim skupnim ukrepom. Ta enota preneha delovati z dnem začetka operacije iz člena 6 tega skupnega ukrepa.

3.   Vojaška operacija EU se zaključi 12 mesecev po izjavi o začetni operativni sposobnosti operacije, s pridržkom podaljšanja veljavnosti resolucij VSZN št. 1814 (2008) in 1816 (2008).

4.   Ta skupni ukrep se razveljavi po umiku sil EU v skladu z odobrenimi načrti o zaključku vojaške operacije EU, ne glede na ustrezne določbe sklepa o Atheni.

Člen 17

Objava

1.   Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   V Uradnem listu Evropske unije se objavijo tudi sklepi PVO o imenovanjih poveljnika operacije in/ali poveljnika sil EU ter sklepi PVO o sprejetju prispevkov tretjih držav in ustanovitvi odbora sodelujočih držav.

V Bruslju, 10. novembra 2008

Za Svet

Predsednik

B. KOUCHNER

---

(1)  UL L 252, 20.9.2008, str. 39.

1

(2)  UL L 152, 13.6.2007, str. 14.

2

(3)  Sklep Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (UL L 101, 11.4.2001, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta 2004/338/ES, Euratom, z dne 22. marca 2004 o sprejetju poslovnika Sveta (UL L 106, 15.4.2004, str. 22).

4

---

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/38

---

SKLEP SVETA 2008/852/PNZ

z dne 24. oktobra 2008

o mreži kontaktnih točk za boj proti korupciji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29, člena 30(1), člena 31 in člena 34(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju pobude Zvezne Republike Nemčije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 29 Pogodbe navaja, da je treba cilj Unije glede zagotavljanja visoke stopnje varstva njenim državljanom na območju svobode, varnosti in pravice doseči s preprečevanjem in zatiranjem tako organiziranega kot neorganiziranega kriminala, vključno s korupcijo in goljufijami. |
| --- | --- |

(1)

Člen 29 Pogodbe navaja, da je treba cilj Unije glede zagotavljanja visoke stopnje varstva njenim državljanom na območju svobode, varnosti in pravice doseči s preprečevanjem in zatiranjem tako organiziranega kot neorganiziranega kriminala, vključno s korupcijo in goljufijami.

| (2) | V strategiji Evropske unije za začetek novega tisočletja o preprečevanju in nadzoru organiziranega kriminala je poudarjena potreba po razvoju celovite politike EU na področju boja proti korupciji. |
| --- | --- |

(2)

V strategiji Evropske unije za začetek novega tisočletja o preprečevanju in nadzoru organiziranega kriminala je poudarjena potreba po razvoju celovite politike EU na področju boja proti korupciji.

| (3) | V Resoluciji z dne 14. aprila 2005 o celoviti politiki EU proti korupciji, ki se sklicuje na Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 28. maja 2003 o celoviti politiki EU proti korupciji, Svet potrjuje pomembnost vloge in dela držav članic pri razvoju celovite in večstranske politike proti korupciji tako v javnem kot zasebnem sektorju, v partnerstvu z vsemi zadevnimi udeleženci civilne družbe in podjetji. |
| --- | --- |

(3)

V Resoluciji z dne 14. aprila 2005 o celoviti politiki EU proti korupciji, ki se sklicuje na Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 28. maja 2003 o celoviti politiki EU proti korupciji, Svet potrjuje pomembnost vloge in dela držav članic pri razvoju celovite in večstranske politike proti korupciji tako v javnem kot zasebnem sektorju, v partnerstvu z vsemi zadevnimi udeleženci civilne družbe in podjetji.

| (4) | Evropski svet je pozdravil oblikovanje strateškega koncepta v zvezi z bojem proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in korupciji na ravni EU v okviru Haaškega programa (3) (točka 2.7) ter pozval Svet in Komisijo, naj razvijata ta koncept še naprej, da bo postal operativen. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je pozdravil oblikovanje strateškega koncepta v zvezi z bojem proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in korupciji na ravni EU v okviru Haaškega programa (3) (točka 2.7) ter pozval Svet in Komisijo, naj razvijata ta koncept še naprej, da bo postal operativen.

| (5) | Vodje in ključni predstavniki nacionalnih policijskih organov držav članic EU za spremljanje in nadzor ter njihovih protikorupcijskih agencij s širšimi pooblastili so se novembra 2004 sestali na Dunaju na konferenci AGIS o povečanju operativnega sodelovanja v boju proti korupciji v Evropski uniji. Poudarili so pomen nadaljnje krepitve sodelovanja, med drugim z letnimi sestanki, in pozdravili zamisel o evropski protikorupcijski mreži, ki bi temeljila na obstoječih strukturah. Po dunajski konferenci so se evropski protikorupcijski partnerji (EPAC) novembra 2006 v Budimpešti sestali na šestem letnem srečanju, kjer so z veliko večino potrdili svojo zavezanost podpori pobude o vzpostavitvi bolj formalne protikorupcijske mreže. |
| --- | --- |

(5)

Vodje in ključni predstavniki nacionalnih policijskih organov držav članic EU za spremljanje in nadzor ter njihovih protikorupcijskih agencij s širšimi pooblastili so se novembra 2004 sestali na Dunaju na konferenci AGIS o povečanju operativnega sodelovanja v boju proti korupciji v Evropski uniji. Poudarili so pomen nadaljnje krepitve sodelovanja, med drugim z letnimi sestanki, in pozdravili zamisel o evropski protikorupcijski mreži, ki bi temeljila na obstoječih strukturah. Po dunajski konferenci so se evropski protikorupcijski partnerji (EPAC) novembra 2006 v Budimpešti sestali na šestem letnem srečanju, kjer so z veliko večino potrdili svojo zavezanost podpori pobude o vzpostavitvi bolj formalne protikorupcijske mreže.

| (6) | Da bi se oprli na že obstoječe strukture, bi lahko organi in agencije, ki bodo tvorili evropsko protikorupcijsko mrežo, vključevali organizacije, ki so članice EPAC. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se oprli na že obstoječe strukture, bi lahko organi in agencije, ki bodo tvorili evropsko protikorupcijsko mrežo, vključevali organizacije, ki so članice EPAC.

| (7) | Krepitev mednarodnega sodelovanja se na splošno (4) šteje za ključno vprašanje v boju proti korupciji. Boj proti vsem oblikam korupcije bi bilo treba izboljšati z učinkovitim sodelovanjem, opredelitvijo priložnosti, izmenjavo dobrih praks in razvojem visoko strokovnih standardov. Vzpostavitev protikorupcijske mreže na ravni EU pomembno prispeva k izboljšanju takšnega sodelovanja – |
| --- | --- |

(7)

Krepitev mednarodnega sodelovanja se na splošno (4) šteje za ključno vprašanje v boju proti korupciji. Boj proti vsem oblikam korupcije bi bilo treba izboljšati z učinkovitim sodelovanjem, opredelitvijo priložnosti, izmenjavo dobrih praks in razvojem visoko strokovnih standardov. Vzpostavitev protikorupcijske mreže na ravni EU pomembno prispeva k izboljšanju takšnega sodelovanja –

SKLENIL:

Člen 1

Cilj

Da bi izboljšali sodelovanje med organi in agencijami za preprečevanje in zatiranje korupcije v Evropi, se vzpostavi mreža kontaktnih točk držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „mreža“). Evropska komisija, Europol in Eurojust so v celoti vključeni v dejavnosti mreže.

Člen 2

Sestava mreže

Mreža je sestavljena iz organov in agencij držav članic Evropske unije, ki so zadolžene za preprečevanje in zatiranje korupcije. Člane mreže imenujejo države članice. Vsaka država članica imenuje najmanj eno, a ne več kot tri organizacije. Evropska komisija imenuje svoje predstavnike. Europol in Eurojust lahko v okviru svojih pristojnosti sodelujeta v dejavnostih mreže.

Člen 3

Naloge mreže

1.   Mreža ima predvsem naslednje naloge:

| 1. | predstavlja forum za izmenjavo informacij v okviru celotne EU o učinkovitih ukrepih in izkušnjah na področju preprečevanja in boja proti korupciji; |
| --- | --- |

1.

predstavlja forum za izmenjavo informacij v okviru celotne EU o učinkovitih ukrepih in izkušnjah na področju preprečevanja in boja proti korupciji;

| 2. | omogoča lažjo vzpostavitev stikov in aktivno vzdrževanje stikov med člani. |
| --- | --- |

2.

omogoča lažjo vzpostavitev stikov in aktivno vzdrževanje stikov med člani.

V te namene se med drugim posodablja seznam kontaktnih točk in vzpostavi spletna stran.

2.   Člani mreže se za izpolnitev svojih nalog sestajajo tako pogosto, kot je to potrebno, vendar vsaj enkrat na leto.

Člen 4

Področje uporabe

Policijsko in pravosodno sodelovanje med državami članicami urejajo ustrezna pravila. Vzpostavitev mreže ne posega v te pravila in v vlogo Evropske policijske akademije (CEPOL).

Člen 5

Organizacija mreže

1.   Mreža se organizira sama in se pri tem opre na obstoječe neformalno sodelovanje med EPAC.

2.   Države članice in Evropska komisija krijejo vse stroške članov oziroma predstavnikov, ki so jih imenovale države članice in Evropska komisija. Isto pravilo se uporablja za Europol in Eurojust.

Člen 6

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati dan po sprejetju.

V Luxembourgu, 24. oktobra 2008

Za Svet

Predsednica

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  UL C 173, 26.7.2007, str. 3.

1

(2)  Mnenje z dne 5. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Haški program: krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji (UL C 53, 3.3.2005, str. 1).

3

(4)  Konvencija Združenih narodov proti korupciji, sprejeta z Resolucijo Generalne skupščine št. 58/4 z dne 31. oktobra 2003.

4

---

Popravki

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/40

---

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999

(
  Uradni list Evropske unije L 210 z dne 31. julija 2006
  )

Stran 64, člen 90(1), točka (a):

besedilo:

| „(a) | v obdobju treh let po zaključitvi operativnega programa, kakor je določeno v členu 89(3);“ |
| --- | --- |

„(a)

v obdobju treh let po zaključitvi operativnega programa, kakor je določeno v členu 89(3);“

se glasi:

| „(a) | v obdobju treh let po zaključitvi operativnega programa, kakor je določeno v členu 89(5);“. |
| --- | --- |

„(a)

v obdobju treh let po zaključitvi operativnega programa, kakor je določeno v členu 89(5);“.

Stran 65, člen 93(2):

besedilo:

„Za države članice, katerih BDP v obdobju od leta 2001 do leta 2003 ni dosegal 85 % povprečja EU-25 v istem obdobju, kakor je navedeno v Prilogi II, je rok iz prvega odstavka 31. december [...]“

se glasi:

„Za države članice, katerih BDP v obdobju od leta 2001 do leta 2003 ni dosegal 85 % povprečja EU-25 v istem obdobju, kakor je navedeno v Prilogi III, je rok iz prvega odstavka 31. december [...]“.

Stran 65, člen 95, drugi odstavek:

besedilo:

„Za del obveznosti, ki so 31. decembra 2015 še odprte, se rok iz člena 93(2) prekine pod istimi pogoji, kot veljajo za znesek za zadevne operacije.“

se glasi:

„Za del obveznosti, ki so 31. decembra 2015 še odprte, se rok iz člena 93(3) prekine pod istimi pogoji, kot veljajo za znesek za zadevne operacije.“.

---

| 12.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/40

---

Popravek Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999

(
  Uradni list Evropske unije L 210 z dne 31. julija 2006
  )

Stran 3, člen 4(1):

besedilo:

„... javno-zasebna partnerstva in grozdja, ...“

se glasi:

„... javno-zasebna partnerstva in grozdi, ...“

Stran 4, člen 5(1)(b):

besedilo:

„... s podpiranjem poslovnih omrežij in grozdi, ...“

se glasi:

„... s podpiranjem poslovnih omrežij in grozdov, ...“

Stran 6, člen 7(1)(d):

besedilo:

| „(d) | povratni davek na dodano vrednost.“ |
| --- | --- |

„(d)

povratni davek na dodano vrednost.“

se glasi:

| „(d) | davek na dodano vrednost, ki se upravičencu lahko povrne.“ |
| --- | --- |

„(d)

davek na dodano vrednost, ki se upravičencu lahko povrne.“

Na straneh 6 in 7 se v členih 7(2)(a), 8, 12(4) in 12(6)(b) besede „prednostna os“ v vseh sklonih in številih nadomesti z besedami „razvojna prioriteta“ v ustreznem sklonu in številu.

---