# Uradni list L 332/10.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 332 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5110. december 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 332

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5110. december 2008

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/914/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. junija 2008 o potrditvi ukrepov, ki jih je predložila Nizozemska za ohranjanje morskih ekosistemov na območju Voordelta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2415) | 1 |
| | | 2008/915/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. oktobra 2008 o določitvi vrednosti za razvrščanje po sistemih spremljanja stanja v državah članicah, ki so rezultat postopka interkalibracije, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6016)


   (
  1
  ) | 20 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/914/ES

*

Odločba Komisije z dne 11. junija 2008 o potrditvi ukrepov, ki jih je predložila Nizozemska za ohranjanje morskih ekosistemov na območju Voordelta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2415)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2415)

1

2008/915/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. oktobra 2008 o določitvi vrednosti za razvrščanje po sistemih spremljanja stanja v državah članicah, ki so rezultat postopka interkalibracije, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6016)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6016)

(
  1

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 10.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. junija 2008

o potrditvi ukrepov, ki jih je predložila Nizozemska za ohranjanje morskih ekosistemov na območju Voordelta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2415)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/914/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti njenih členov 8(3) in 9(2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(2) Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (2) zahteva, da države članice prispevajo k vzpostavitvi mreže posebnih ohranitvenih območij, imenovane „Natura 2000“, ki jo sestavljajo naravni habitatni tipi in vrste, našteti v prilogah k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(2) Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (2) zahteva, da države članice prispevajo k vzpostavitvi mreže posebnih ohranitvenih območij, imenovane „Natura 2000“, ki jo sestavljajo naravni habitatni tipi in vrste, našteti v prilogah k navedeni direktivi.

| (2) | Člen 6(1) Direktive 92/43/EGS zahteva, da države članice za posebna ohranitvena območja določijo potrebne ohranitvene ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 6(1) Direktive 92/43/EGS zahteva, da države članice za posebna ohranitvena območja določijo potrebne ohranitvene ukrepe.

| (3) | Dne 28. februarja 2008 je Nizozemska določila območje, imenovano Voordelta, kot posebno ohranitveno območje v smislu člena 3(2) Direktive 92/43/EGS in obvestila Komisijo, da namerava sprejeti ukrepe za omejitev ribolovnih dejavnosti v navedenem območju. |
| --- | --- |

(3)

Dne 28. februarja 2008 je Nizozemska določila območje, imenovano Voordelta, kot posebno ohranitveno območje v smislu člena 3(2) Direktive 92/43/EGS in obvestila Komisijo, da namerava sprejeti ukrepe za omejitev ribolovnih dejavnosti v navedenem območju.

| (4) | Člen 6(4) Direktive 92/43/EGS zahteva, da države članice sprejmejo vse izravnalne ukrepe, potrebne za zagotovitev varstva celovite usklajenosti Nature 2000, če se izvaja načrt ali projekt, ki zelo negativno vpliva na območje Nature 2000. Na tej osnovi mora Nizozemska po izgradnji pristaniških objektov „Maasvlakte 2“ na območju Voordelta sprejeti ustrezne izravnalne ukrepe. Ta projekt je prejel ugodno mnenje Komisije (Mnenje Komisije C(2003)1308 z dne 24. aprila 2003). |
| --- | --- |

(4)

Člen 6(4) Direktive 92/43/EGS zahteva, da države članice sprejmejo vse izravnalne ukrepe, potrebne za zagotovitev varstva celovite usklajenosti Nature 2000, če se izvaja načrt ali projekt, ki zelo negativno vpliva na območje Nature 2000. Na tej osnovi mora Nizozemska po izgradnji pristaniških objektov „Maasvlakte 2“ na območju Voordelta sprejeti ustrezne izravnalne ukrepe. Ta projekt je prejel ugodno mnenje Komisije (Mnenje Komisije C(2003)1308 z dne 24. aprila 2003).

| (5) | Za ukrepe v zvezi z ohranjanjem, upravljanjem in izkoriščanjem živih vodnih virov se uporabljajo pravila skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(5)

Za ukrepe v zvezi z ohranjanjem, upravljanjem in izkoriščanjem živih vodnih virov se uporabljajo pravila skupne ribiške politike.

| (6) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 2371/2002 državam članicam omogoča, da sprejmejo nediskriminatorne ukrepe za zmanjšanje učinka ribolova na ohranjevanje morskega ekosistema znotraj 12 navtičnih milj pod pogojem, da Skupnost ni sprejela ukrepov za ohranjevanje in upravljanje posebej za obravnavano območje. Ukrepi države članice morajo biti skladni s cilji skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in ne smejo biti manj strogi kakor obstoječa zakonodaja Skupnosti. Če ukrepi vplivajo na ribiška plovila drugih držav članic, je o njih treba obvestiti Komisijo, države članice in zadevne regionalne svetovalne svete, potem pa jih mora Komisija potrditi. |
| --- | --- |

(6)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 2371/2002 državam članicam omogoča, da sprejmejo nediskriminatorne ukrepe za zmanjšanje učinka ribolova na ohranjevanje morskega ekosistema znotraj 12 navtičnih milj pod pogojem, da Skupnost ni sprejela ukrepov za ohranjevanje in upravljanje posebej za obravnavano območje. Ukrepi države članice morajo biti skladni s cilji skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in ne smejo biti manj strogi kakor obstoječa zakonodaja Skupnosti. Če ukrepi vplivajo na ribiška plovila drugih držav članic, je o njih treba obvestiti Komisijo, države članice in zadevne regionalne svetovalne svete, potem pa jih mora Komisija potrditi.

| (7) | Nizozemska je dne 13. maja 2008 o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, obvestila Komisijo, Belgijo, Dansko, Nemčijo in Francijo – to so države članice, ki jih ukrepi zadevajo, – ter regionalni svetovalni svet za Severno morje. |
| --- | --- |

(7)

Nizozemska je dne 13. maja 2008 o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, obvestila Komisijo, Belgijo, Dansko, Nemčijo in Francijo – to so države članice, ki jih ukrepi zadevajo, – ter regionalni svetovalni svet za Severno morje.

| (8) | Ribolovni ukrepi, ki jih je predložila Nizozemska, so oblikovanje območja varstva morskega dna z omejenim dostopom za ribiške ladje z vlečno mrežo z gredjo s plašilnimi verigami in z delovno prostornino motorja več kakor 260 konjskih moči (191 kW) ter vzpostavitev petih počivališč, ki se nahajajo znotraj območja varstva morskega dna, v katerih bo prepovedana večina oblik ribolova. |
| --- | --- |

(8)

Ribolovni ukrepi, ki jih je predložila Nizozemska, so oblikovanje območja varstva morskega dna z omejenim dostopom za ribiške ladje z vlečno mrežo z gredjo s plašilnimi verigami in z delovno prostornino motorja več kakor 260 konjskih moči (191 kW) ter vzpostavitev petih počivališč, ki se nahajajo znotraj območja varstva morskega dna, v katerih bo prepovedana večina oblik ribolova.

| (9) | Belgija in regionalni svetovalni svet za Severno morje sta Komisiji predložila pisne pripombe na prijavo. |
| --- | --- |

(9)

Belgija in regionalni svetovalni svet za Severno morje sta Komisiji predložila pisne pripombe na prijavo.

| (10) | Ukrepi, ki jih predlaga Nizozemska, niso diskriminatorni, saj se uporabljajo enakovredno za vsa plovila, ki obratujejo v tem območju. Namenjeni so zmanjšanju vpliva ribolova na ohranjevanje morskih ekosistemov in se bodo uporabljali znotraj območja 12 navtičnih milj od temeljnih črt. Skupnost ni sprejela nobenega ukrepa, ki bi se nanašal na ohranjevanje ali upravljanje posebej za navedeno območje. |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, ki jih predlaga Nizozemska, niso diskriminatorni, saj se uporabljajo enakovredno za vsa plovila, ki obratujejo v tem območju. Namenjeni so zmanjšanju vpliva ribolova na ohranjevanje morskih ekosistemov in se bodo uporabljali znotraj območja 12 navtičnih milj od temeljnih črt. Skupnost ni sprejela nobenega ukrepa, ki bi se nanašal na ohranjevanje ali upravljanje posebej za navedeno območje.

| (11) | Navedeni ukrepi so skladni s cilji iz člena 2 Uredbe (ES) št. 2371/2002, zlasti s previdnostnim pristopom, ki ga je treba uporabiti pri sprejemanju ukrepov za varovanje in ohranjevanje živih vodnih virov, ter niso nič manj strogi kakor obstoječa zakonodaja Skupnosti – |
| --- | --- |

(11)

Navedeni ukrepi so skladni s cilji iz člena 2 Uredbe (ES) št. 2371/2002, zlasti s previdnostnim pristopom, ki ga je treba uporabiti pri sprejemanju ukrepov za varovanje in ohranjevanje živih vodnih virov, ter niso nič manj strogi kakor obstoječa zakonodaja Skupnosti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrepi, ki jih je predložila Nizozemska za ohranjevanje morskih ekosistemov na območju Voordelta, kakor so navedeni v prilogah I do III, so potrjeni.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 11. junija 2008

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 358, 31.12.2003, str. 59.

1

(2)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

2

---

PRILOGA I

Odlok o omejevanju dostopa do območij Hinderplaat, Bollen van de Ooster, Bollen van het Nieuwe Zand

13. maja 2008

Minister za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane

Omejitev dostopa do naravnih območij na podlagi oddelka 20 Zakona o ohranjevanju narave iz leta 1998 za območje Nature 2000 „Voordelta“.

UVOD

Pododdelek 1 oddelka 20 Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998 (1) določa, da lahko deželni izvršilni organi omejijo dostop do zavarovanih naravnih rezervatov, kakor so opredeljeni v pododdelku 1 oddelka 10, določenih območij, kakor so opredeljena v pododdelku 1 oddelka 10a, drugih območij, za katera poteka obravnava take določitve, kakor so opredeljena v oddelku 12, ali delov takih območij, če je to potrebno za ohranjevanje ekološke vrednosti navedenega območja.

Pododdelek 2 oddelka 20 Zakona o ohranjevanju narave iz leta 1998 določa, da vlogo organa, opredeljenega v pododdelku 1, prevzame minister za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane v sodelovanju z drugim ministrom, kadar je območje, opredeljeno v pododdelku 1, ali del takega območja v upravi ali pristojnosti navedenega ministra ali drugih ministrov.

Naslednji odlok je treba izvršiti v sodelovanju z ministrom za promet, javna dela in upravljanje z vodami. Mandat za regionalne zadeve (2), ki velja na Ministrstvu za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane, določa, da direktor za južno regijo tega ministrstva odloča v imenu ministra za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane.

Za varovanje sedanje in prihodnje ekološke vrednosti območja Nature 2000 Voordelta (v nadaljnjem besedilu Voordelta) je treba omejiti dostop do številnih območij znotraj tega območja. Podlaga za določitev takih omejitev dostopa je v Odloku o določitvi območja Voordelta (19. februarja 2008, ref. št. DRZO/2008-113) v zvezi z izpolnjevanjem ciljev Nature 2000 za območje Voordelta ter v obveznostih za izravnavo iz dovoljenja na podlagi Zakona o ohranjevanju narave (17. aprila 2008, ref. št. DRZW/2008-1670), ki je bilo izdano za izgradnjo in prisotnost Maasvlakte 2. To je podrobneje opisano v splošni pojasnjevalni opombi, ki je priložena temu odloku.

Ta odlok posebej ureja omejeni dostop do spodaj navedenih območij. Posebne izjeme glede omejitve dostopa ne zmanjšujejo zahtev za izdajo dovoljenj, kakor so opredeljene v oddelku 19d Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998, razen če se uporabljajo izjeme, opredeljene v pododdelku 2 oddelka 19d Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998 (projekti ali dejavnosti v skladu z načrtom upravljanja).

ODLOK

Oddelek 1

Dostop do območja „Hinderplaat“, ki se nahaja znotraj območja Voordelta, kakor je prikazano na zemljevidu, ki je priložen k temu odloku, je treba omejiti.

Omejeni dostop do Hinderplaata velja za vse vrste dejavnosti čez vse leto, razen za spodaj naštete dejavnosti:

Organizirani izleti s kanujem

V obdobju od 1. septembra do 1. maja je dovoljenih deset organiziranih izletov s kanujem (kajakom), pri čemer se lahko izvedeta največ dva taka izleta na dan. Veljajo tudi naslednji dodatni pogoji:

| — | dostop je dovoljen samo v skupini (največ šestnajst oseb), ki jo vodi registrirani vodič ali inštruktor, ki je član NKB (nizozemske kanuistične zveze) ali TKBN (nizozemskega turističnega združenja kanuistov), |
| --- | --- |

—

dostop je dovoljen samo v skupini (največ šestnajst oseb), ki jo vodi registrirani vodič ali inštruktor, ki je član NKB (nizozemske kanuistične zveze) ali TKBN (nizozemskega turističnega združenja kanuistov),

| — | prepovedano je stopiti na območje plimovanja. Treba je držati razdaljo vsaj 250 m od počivajočih tjulnjev, |
| --- | --- |

—

prepovedano je stopiti na območje plimovanja. Treba je držati razdaljo vsaj 250 m od počivajočih tjulnjev,

| — | izleti morajo biti prijavljeni v prijavnem centru Handhaving Voordelta vsaj 48 ur vnaprej (telefonska številka znana zgoraj navedenim organizacijam). |
| --- | --- |

—

izleti morajo biti prijavljeni v prijavnem centru Handhaving Voordelta vsaj 48 ur vnaprej (telefonska številka znana zgoraj navedenim organizacijam).

Ribolov z vlečnimi mrežami

Ribolov z vlečnimi mrežami s plovili z delovno prostornino motorja manj kot 191 kW (260 konjskih moči) je dovoljen od 1. septembra do 1. maja pod pogojem, da obstaja dovoljenje za tako rabo v času sprejetja tega odloka. To zadeva dve podjetji, in sicer plovili OD 2 in SL 22. Stalna uporaba se dovoli ob upoštevanju naslednjih pogojev:

| — | treba je držati razdaljo vsaj 250 m od območij plimovanja, |
| --- | --- |

—

treba je držati razdaljo vsaj 250 m od območij plimovanja,

| — | največja dovoljena hitrost je 7 vozlov (13 km/h), |
| --- | --- |

—

največja dovoljena hitrost je 7 vozlov (13 km/h),

| — | obe plovili morata biti opremljeni z delujočo opremo za sledenje za namene izvajanja zakona. |
| --- | --- |

—

obe plovili morata biti opremljeni z delujočo opremo za sledenje za namene izvajanja zakona.

Ribolov z metalkami

Ribolov z metalkami (z uporabo zabodnih mrež in zapletnih mrež) je dovoljen vse leto pod pogojem, da obstaja dovoljenje za tako rabo v času sprejetja tega odloka. To zadeva eno podjetje, in sicer plovilo Goeree 47. Nadaljnja uporaba se dovoli ob upoštevanju naslednjih pogojev:

| — | treba je držati razdaljo vsaj 150 m od območij plimovanja. Pred in med obdobjem sesanja navadnih tjulnjev ter po njem (od 1. maja do 1. septembra) je treba držati razdaljo vsaj 250 m od območij plimovanja, |
| --- | --- |

—

treba je držati razdaljo vsaj 150 m od območij plimovanja. Pred in med obdobjem sesanja navadnih tjulnjev ter po njem (od 1. maja do 1. septembra) je treba držati razdaljo vsaj 250 m od območij plimovanja,

| — | največja dovoljena hitrost je 7 vozlov (13 km/h), |
| --- | --- |

—

največja dovoljena hitrost je 7 vozlov (13 km/h),

| — | ribiško plovilo mora biti opremljeno z delujočo opremo za sledenje za namene izvajanja zakona. |
| --- | --- |

—

ribiško plovilo mora biti opremljeno z delujočo opremo za sledenje za namene izvajanja zakona.

Helikopterski preleti in rekreativni preleti majhnih letal

Helikopterski preleti nad tem območjem so dovoljeni nad najmanjšo dovoljeno višino 1 000 čevljev (približno 300 m).

Jadralno padalstvo in letenje z zmaji nad tem območjem sta izrecno prepovedana.

Za vse druge oblike rekreativnega letenja (motoriziranega ali nemotoriziranega) je to območje določeno kot „ohranitveno območje narave“ v skladu s kodeksom ravnanja za splošno letalstvo, Verantwoord Vliegen [„odgovorno letenje“], ki se uporablja za to kategorijo (3), ki določa, da se je treba teh območij izogibati, kadar koli je mogoče. Če se letenju nad temi območji ni mogoče izogniti, je treba leteti na višini vsaj 1 000 čevljev (približno 300 m), razen v primerih, ko to zaradi varnosti ni mogoče.

Oddelek 2

Dostop do „Bollen van de Ooster“, ki se nahaja znotraj območja Voordelta, kakor je prikazano na zemljevidu, ki je priložen k temu odloku, je treba omejiti.

Omejitev dostopa do Bollen van de Ooster velja vse leto za majhna poletna počivališča, ki so označena na zemljevidu. Od 1. novembra do 1. aprila omejeni dostop velja za večja zimska počivališča, ki so označena na zemljevidu.

Omejeni dostop do Bollen van de Ooster velja za vse vrste dejavnosti, razen za spodaj naštete:

Komercialna in rekreativna plovba prek koridorja

Plovba skozi območja zimskih počivališč prek določenega koridorja ob upoštevanju največje dovoljene hitrosti 7 vozlov (13 km/h). Deskanje in jadranje v koridorju je prepovedano.

Vožnja s kanujem, jadranje na deski in deskanje

Vožnja s kanujem (kajakom), jadranje na deski in deskanje v severovzhodnem delu počivališča vse leto, kot je prikazano na priloženem zemljevidu (glej oddelek 5).

Vstop na območja plimovanja v tem delu počivališča, samo z namenom opravljanja zgoraj navedenih športov, je prav tako dovoljen.

Helikopterski preleti in rekreativni preleti majhnih letal

Helikopterski preleti nad tem območjem so dovoljeni nad najmanjšo dovoljeno višino 1 000 čevljev (približno 300 m).

Jadralno padalstvo in letenje z zmaji nad tem območjem sta izrecno prepovedana.

Za vse druge oblike rekreativnega letenja (motoriziranega ali nemotoriziranega) je to območje določeno kot „ohranitveno območje narave“ v skladu s kodeksom ravnanja za splošno letalstvo, Verantwoord Vliegen [„odgovorno letenje“], ki se uporablja za to kategorijo in ki določa, da se je treba teh območij izogibati, kadar koli je mogoče. Če se letenju nad temi območji ni mogoče izogniti, je treba leteti na višini vsaj 1 000 čevljev (približno 300 m), razen v primerih, ko to zaradi varnosti ni mogoče.

Oddelek 3

Dostop do „Bollen van het Nieuwe Zand“, ki se nahaja znotraj območja Voordelta, kakor je prikazano na zemljevidu, ki je priložen k temu odloku, je treba omejiti.

Omejeni dostop do območja Bollen van het Nieuwe Zand velja samo od 1. novembra do 1. maja.

Omejeni dostop do Bollen van het Nieuwe Zand velja za vse vrste dejavnosti, razen za spodaj naštete:

Helikopterski preleti in rekreativni preleti majhnih letal

Helikopterski preleti nad tem območjem so dovoljeni nad najmanjšo dovoljeno višino 1 000 čevljev (približno 300 m).

Jadralno padalstvo in letenje z zmaji nad tem območjem sta prepovedana.

Za vse druge oblike rekreativnega letenja (motoriziranega ali nemotoriziranega) je to območje določeno kot „ohranitveno območje narave“ v skladu s kodeksom ravnanja za splošno letalstvo, Verantwoord Vliegen [„odgovorno letenje“], ki se uporablja za to kategorijo, ki določa, da se je treba teh območij izogibati, kadar koli je mogoče. Če se letenju nad temi območji ni mogoče izogniti, je treba leteti na višini vsaj 1 000 čevljev (približno 300 m), razen v primerih, ko to zaradi varnosti ni mogoče.

Oddelek 4

Omejitve dostopa, opisane zgoraj v oddelkih 1 do 3 ne veljajo za naslednje dejavnosti iz pododdelka 4 oddelka 20 Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998:

Opravljanje potrebnih državnih nalog

Prisotnost vse leto za naloge, ki jih opravlja vlada ali se opravljajo v imenu vlade, z uporabo plovila, vozila ali letala ali brez njega, če je potrebna za namene ohranjevanja, vzdrževanja, razmejevanja, spremljanja, pregledovanja ali zasledovanja in za vojaške dejavnosti.

Vzdrževanje kablov in cevovodov

Vzdrževalna dela, ki se opravljajo na kablih in cevovodih med 1. septembrom in 1. majem. Dostop zunaj tega obdobja je dovoljen samo v nujnih primerih po presoji pristojnega organa.

Oddelek 5

1.   Območja, do katerih je bil s tem odlokom omejen dostop, so prikazana na priloženem zemljevidu z naslovom „Toegangsbeperkingsbesluit Hinderplaat, Bollen van de Ooster en Bollen van het Nieuwe Zand“ [odlok o omejitvi dostopa, Hinderplaat, Bollen van de Ooster in Bollen van het Nieuwe Zand] in podrobno opredeljena s koordinatami.

2.   Meje omejenega območja so označene z znaki in bojami na kopnem in na vodi.

3.   Zemljevidi in drugi dodatki, navedeni v pododdelku 1, so na voljo za pregled šest tednov po objavi v prostorih direktorata za južno regijo, ki je del Ministrstva za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane in ima sedež v Eindhovnu, na Keisersgracht 5. Uradne ure so od ponedeljka do petka od 9.00 do 17.00.

Oddelek 6

Ta odlok se objavi v Staatscourant [Uradnem listu]. Pojasnjevalni memorandum, ki je priložen k temu odloku, se bere skupaj z odredbo.

MINISTER ZA KMETIJSTVO, NARAVO IN KAKOVOST HRANE

per pro

Direktor za južno regijo

Ugovori

Zainteresirane stranke lahko vložijo pisni ugovor na ta odlok po določbah iz Splošnega upravnega zakona. Takšne ugovore je treba vložiti v šestih tednih od objave odredbe v Staatscourant [Uradnem listu] na naslednjem naslovu:

Staatscourant

| Ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haag |
| Nizozemska |

Ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haag

Nizozemska

Ugovori morajo biti podpisani in morajo vsebovati vsaj naslednje podatke:

| (a) | ime in naslov stranke, ki vlaga ugovor; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov stranke, ki vlaga ugovor;

| (b) | datum; |
| --- | --- |

(b)

datum;

| (c) | opis odloka, proti kateremu se vlaga ugovor; in |
| --- | --- |

(c)

opis odloka, proti kateremu se vlaga ugovor; in

| (d) | razloge za ugovor. |
| --- | --- |

(d)

razloge za ugovor.

POJASNJEVALNI MEMORANDUM

Območja Nature 2000

Na območju Voordelta živijo živalske in rastlinske vrste posebne ekološke vrednosti. Zato je bilo to območje določeno za območje Nature 2000 pod okriljem direktive EU o pticah in habitatih. Nizozemska mora vzpostaviti in ohranjati „ugodno ohranitveno stanje“ nekaterih vrst in njihovih habitatov. Ohranjanje prostoživečih živali je zakonsko urejeno z Zakonom o živalskih in rastlinskih vrstah, ohranitvena območja pa so zakonsko urejena z Zakonom o ohranjanju narave iz leta 1998. Zakon o ohranjanju narave zahteva, da se za vsa območja Nature 2000 določi načrt upravljanja.

Živalske in rastlinske vrste posebne ekološke vrednosti živijo na celotnem območju Voordelta; največja raznovrstnost pa je v severni polovici območja. Ohranitveni ukrepi so zato najbolj učinkoviti, če se uporabljajo za ta severna območja.

Poročilo o izravnalnih ukrepih zaradi Maasvlakte 2

Gradnja Maasvlakte 2 v območju Nature 2000 Voordelta bo povzročila izgubo ekološko pomembnih rastlinskih in živalskih vrst, deloma tudi zaradi zmanjšanja velikosti območja Nature 2000 za 2 455 hektarov. Ključna odločitev o prostorskem načrtovanju (v nadaljnjem besedilu KOPN), Razvoj pristanišča Rotterdam 2006 (Rotterdam Main Port Development 2006), določa, da je treba to izgubo izravnati z vzpostavitvijo ohranitvenega območja narave drugje na območju Voordelta, kjer je mogoče določiti omejitve uporabe. KOPN navaja tudi, da bi omejitve uporabe in drugi ukrepi pomagali izboljšati ekološko vrednost ohranitvenega območja. Ekološke zahteve so bile obravnavane in pretehtane glede na obseg, v katerem bi bilo treba omejiti dejavnosti ljudi, zlasti glede na obstoječo rabo, in sicer s strani ljudi ali drugače.

Rotterdam Main Port Development 2006

Dovoljenje za gradnjo in prisotnost Maasvlakte 2, izdano na podlagi Zakona o ohranjanju narave, vključuje zahtevo po izravnalnih ukrepih za habitat vrste 1110 in za številne vrste ptic.

Ukrepi

Kratkoročno je pomembno, da se omeji dostop do nekaterih območij Voordelte, da bi pravočasno izravnali učinke izgradnje in prisotnosti Maasvlakte 2 ter zato, da se omogoči spremljanje ohranjanja in ohranitve ekološko pomembnih rastlinskih in živalskih vrst, ki so vključene v odlok o določitvi območja Voordelta.

Veljavni ukrepi za območje Voordelta bodo vključeni tudi v načrt upravljanja območja Voordelta. Do začetka veljavnosti tega načrta upravljanja se še naprej v celoti uporablja oddelek 19d Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998. Cilj tega odloka je samo ureditev dostopa in omejitev dostopa do nekaterih območij, ne določa pa opuščanja zahtev za dovoljenja v primerih, ko se dovoljenja zahtevajo na podlagi veljavne zakonodaje.

Odloki o omejitvi dostopa temeljijo na presoji vpliva na okolje in ustrezni oceni (izdelani za pripravo načrta upravljanja Voordelte), ki bosta vključeni tudi v načrt upravljanja Voordelte. Cilj načrta upravljanja in odloka o omejitvi dostopa je: ohraniti zavarovana naravna bogastva, nadomestiti izgubo zavarovanih naravnih bogastev zaradi izgradnje Maasvlakte 2 in, v mejah tega ohranjanja narave, upoštevanje interesov rekreativnih uporabnikov, turizma in ribičev.

Upravni ukrepi, kot so te omejitve dostopa, se bodo po potrebi prilagajali na podlagi spremljanja in ocenjevanja.

Pojasnjevalna opomba o omejitvah dostopa

Hinderplaat

Hinderplaat

Hinderplaat je za gage pomembno območje za počitek in iskanje hrane. V Odloku o določitvi območja Voordelta so za to vrsto določeni ohranitveni cilji.

Na tem območju so območja plimovanja, ki mejijo na globoke kanale, pomembne za navadnega tjulnja. V Odloku o določitvi območja Voordelta so določeni cilji izboljšanja statusa navadnega tjulnja.

Vsa območja plimovanja na tem območju so izredno pomembna počivališča za obmorske in navadne čigre. V Odloku o določitvi območja Voordelta so določeni ohranitveni cilji tudi za te vrste. Dovoljenja, izdana na podlagi zakona o ohranjanju narave za izgradnjo in prisotnost Maasvlakte 2, določajo obveznost ohranjanja teh vrst.

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster je pomembno območje za varstvo ptic in pomembno območje za navadno črno raco (na obalnih območjih) ter za obmorsko in navadno čigro (na območjih plimovanja) za počitek in iskanje hrane. V Odloku o določitvi območja Voordelta so določeni ohranitveni cilji tudi za te vrste. Dovoljenja, izdana na podlagi zakona o ohranjanju narave za izgradnjo in prisotnost Maasvlakte 2, določajo obveznost ohranjanja teh vrst.

To območje je tudi posebnega pomena za varovanje navadnega tjulnja, ki pretežno poseljuje skrajni južni del območij plimovanja. V Odloku o določitvi območja Voordelta so določeni tudi cilji izboljšanja statusa navadnega tjulnja.

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand tvori za navadno črno raco eno najpomembnejših osrednjih območij za počitek in iskanje hrane. V Odloku o določitvi območja Voordelta so določeni ohranitveni cilji tudi za to vrsto. Dovoljenja, izdana na podlagi zakona o ohranjanju narave za izgradnjo in prisotnost Maasvlakte 2, določajo obveznost ohranjanja te vrste.

Cilji Nature 2000

Navadni tjulenj

Navadni tjulenj

V začetku prejšnjega stoletja je območje Delte naseljevalo okoli deset tisoč navadnih tjulnjev. Zaradi onesnaževanja, lova in poseganja v njihov življenjski prostor s sistemom jezov Delta Works je pred petdesetimi leti njihova populacija štela le še nekaj ducatov posameznih živali. V zadnjih letih se je njihovo število povečalo na več kakor sto živali na območju Delte, 50 % katerih živi v območju Voordelta.

Območja plimovanja, kakršna so na območju Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) in Verklikkerplaat, uporabljajo za počitek. Vendar se v Voordelti ne razmnožujejo dobro. Na območjih plimovanja nimajo dovolj miru in tišine, da bi lahko kotili, hranili in skrbeli za mladiče. Mir in tišina sta nujno potrebna vse leto, najbolj občutljivo obdobje pa je pred in med obdobjem, ko mladiči sesajo, ter po njem, in sicer od 1. maja do 1. septembra.

Ukrepi, ki omejujejo dostop do njihovih počivališč na območju Hinderplaat, Bollen van de Ooster in Verklikkerplaat v Voordelti, so pripravljeni tako, da v celotni Delti omogočajo naselitev vsaj dvesto navadnih tjulnjev. Tukaj bodo lahko skrbeli za mladiče in tako izpolnili cilje, določene v Odloku o določitvi območja Voordelta.

Gaga

Gaga

Gaga je zlasti zimski obiskovalec Voordelte, manjše skupine pa so prisotne tudi vse poletje. Gage je vedno mogoče najti v plitvih, zavarovanih delih območij Hinderplaat in Bollen van de Ooster. Njihovo število iz leta v leto niha zaradi različnih količin lupinarjev na tem območju vsako leto. Populacije gag v Voordelti so ogrožene zaradi manjših zalog hrane, ki so posledica komercialnega izkoriščanja lupinarjev, in motenj, ki jih povzročajo vedno številčnejše rekreativne dejavnosti. Čeprav izgradnja in prisotnost Maasvlakte 2 ne bo imela večjega vpliva na to vrsto, so ukrepi dejansko nujni zaradi zelo slabega stanja ohranjenosti v celi državi. Zaradi tega je treba omejiti dostop do območja neposredno vzhodno od Hinderplaata, da se zagotovi obstoj populacij v Voordelti.

Izravnalni ukrepi zaradi Maasvlakte 2

Obmorska in navadna čigra

Obmorska in navadna čigra

Obmorska in navadna čigra se razmnožujeta zunaj območja Voordelta na bližnjih območjih Nature 2000. Prehranjujeta se z majhnimi ribami, ki jih lovita s potapljanjem v plitvih obalnih območjih poleg zgoraj opisanih peščenih obrežij (vrsta habitata 1 110). Viri hrane, ki se nahajajo poleg paritvenih kolonij, bodo izgubljeni zaradi izgradnje Maasvlakte 2. To bo imelo največji vpliv poleti, ko je radij letenja teh ptic omejen zaradi mladičev.

Sedanji pogoji ne zagotavljajo dovolj miru in tišine na blatnih ravnicah, ki jih uporabljajo ptice v Voordelti. Ukrepi za omejevanje dostopa so oblikovani tako, da bodo poleti na območjih plimovanja v Voordelti zagotovili bolj mirno okolje na območju Hinderplaata in Bollen van de Ooster. Tako bosta lahko obmorska in navadna čigra bolje izkoristili to območje kot počivališče za svoje mladiče in lažje dosegli zaloge hrane na morju.

Navadna črna raca

Navadna črna raca

Navadna črna raca je ptica selivka, ki Voordelto obiskuje v zimskih mesecih. To vrsto je mogoče najti zlasti na obalnih območjih jugovzhodno od Bollen van de Ooster ter na in okoli Bollen van het Nieuwe Zand. V poletnih mesecih manjše število navadnih črnih rac ostane v Voordelti in jo uporablja kot območje za goljenje.

Navadna črna raca se prehranjuje z lupinarji, ki jih najde na območjih plitvih obalnih voda, ki bodo deloma izgubljena zaradi izgradnje Maasvlakte 2. Ukrepi, ki omejujejo dostop do obalnih območij Bollen van de Ooster (in Bollen van het Nieuwe Zand), so namenjeni varovanju primerih ravni zalog hrane ter dostopa do zalog hrane, da bi izravnali potencialno izgubo območij okoli Maasvlakte 2, kjer ta vrsta išče hrano.

Prostoživeče živali so posebej občutljive na motnje in hrup, ki jih povzročajo rekreativci na vodi in ladijski promet. Vlada upa, da bo z zagotovitvijo miru in tišine v zimskih mesecih na območjih, kjer navadna črna raca v velikem številu išče hrano in počiva, ohranila ugodne pogoje za to vrsto na celotnem območju Voordelte, ki bodo podobni tistim pred izgradnjo Maasvlakte 2. V poletnih mesecih zadostuje krajše poletno obdobje počitka.

ZEMLJEVIDI

Image

Image

Image

---

(1)  Velja od Staatsblad 2005 [Bilten zakonov, odredb in odlokov 2005], 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 [Uradni list 2006] št. 91.

2

(3)  Kodeks ravnanja Verantwoord Vliegen [„odgovorno letenje“], Kraljeva nizozemska letalska zveza (Royal Netherlands Aeronautical Association, RNAA), 2004.

3

---

PRILOGA II

Odlok o omejevanju dostopa do ohranitvenega območja morskega dna

13. maja 2008

Minister za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane

Omejitev dostopa do naravnih območij na podlagi oddelka 20 Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998 za območje Nature 2000 „Voordelta“.

UVOD

Pododdelek 1 oddelka 20 Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998 (1) določa, da lahko deželni izvršilni organi omejijo dostop do zavarovanih naravnih rezervatov, kakor so opredeljeni v pododdelku 1 oddelka 10, določenih območij, kakor so opredeljena v pododdelku 1 oddelka 10a, drugih območij, za katera poteka obravnava take določitve, kakor so opredeljena v oddelku 12, ali delov takih območij, če je to potrebno za ohranjanje ekološke vrednosti navedenega območja.

Pododdelek 2 oddelka 20 Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998 določa, da vlogo organa, opredeljenega v pododdelku 1, prevzame minister za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane, v sodelovanju z drugim ministrom, kadar je območje, opredeljeno v pododdelku 1, ali del takega območja v upravi ali pristojnosti navedenega ministra ali drugih ministrov.

Naslednji odlok je treba izvršiti v sodelovanju z ministrom za promet, javna dela in upravljanje z vodami. Mandat za regionalne zadeve (2), ki velja na Ministrstvu za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane, določa, da direktor za južno regijo tega ministrstva odloča v imenu ministra za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane.

Za varovanje sedanje in prihodnje ekološke vrednosti območja Nature 2000 Voordelta (v nadaljnjem besedilu Voordelta) je treba omejiti dostop do številnih območij znotraj tega območja. Podlaga za določitev takih omejitev dostopa je v Odloku o določitvi območja Voordelta (19. februarja 2008, ref. št. DRZO/2008-113) v zvezi z izpolnjevanjem ciljev Nature 2000 za območje Voordelta ter v obveznostih za izravnavo iz dovoljenja na podlagi Zakona o ohranjanju narave (17. aprila 2008, ref. št. DRZW/2008-1670), ki je bilo izdano za izgradnjo in prisotnost Maasvlakte 2. To je podrobneje opisano v splošni pojasnjevalni opombi, ki je priložena temu odloku.

Ta odlok posebej ureja omejeni dostop do spodaj navedenih območij. Posebne izjeme glede omejitve dostopa ne zmanjšujejo zahtev za izdajo dovoljenj, kakor so opredeljene v oddelku 19d Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998, razen če se uporabljajo izjeme, opredeljene v pododdelku 2 oddelka 19d Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998 (projekti ali dejavnosti v skladu z načrtom upravljanja).

ODLOK

Oddelek 1

Dostop do ohranitvenega območja morskega dna v Voordelti, kakor je prikazano na zemljevidu, ki je priložen k temu odloku, je treba omejiti za ribiške ladje z vlečno mrežo z gredjo in z delovno prostornino motorja več kot 191 kW (260 konjskih moči).

Omejitev dostopa velja vse leto.

Oddelek 2

| 1. | Območje, do katerega je s tem odlokom omejen dostop, je prikazano na priloženem zemljevidu z naslovom „Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta“ [odlok o omejitvi dostopa – ohranitveno območje morskega dna Voordelta] in podrobno opredeljeno s koordinatami. |
| --- | --- |

1.

Območje, do katerega je s tem odlokom omejen dostop, je prikazano na priloženem zemljevidu z naslovom „Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta“ [odlok o omejitvi dostopa – ohranitveno območje morskega dna Voordelta] in podrobno opredeljeno s koordinatami.

| 2. | Zemljevidi in drugi dodatki, kakor so navedeni v pododdelku 1, so na voljo za pregled šest tednov po objavi v prostorih direktorata za južno regijo, ki je del Ministrstva za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane in ima sedež v Eindhovnu, na Keisersgracht 5. Uradne ure so od ponedeljka do petka od 9.00 do 17.00. |
| --- | --- |

2.

Zemljevidi in drugi dodatki, kakor so navedeni v pododdelku 1, so na voljo za pregled šest tednov po objavi v prostorih direktorata za južno regijo, ki je del Ministrstva za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane in ima sedež v Eindhovnu, na Keisersgracht 5. Uradne ure so od ponedeljka do petka od 9.00 do 17.00.

Oddelek 3

Ta odlok se objavi v Staatscourant [Uradni list]. Pojasnjevalni memorandum, ki je priložen k temu odloku, se bere skupaj z odredbo.

MINISTER ZA KMETIJSTVO, NARAVO IN KAKOVOST HRANE

per pro

Direktor za južno regijo

Ugovori

Zainteresirane stranke lahko vložijo pisni ugovor na ta odlok po določbah iz Splošnega upravnega zakona. Take ugovore je treba vložiti v šestih tednih od objave odredbe v Staatscourant [Uradnem listu] na naslednjem naslovu:

Staatscourant

Uradnem listu

| Ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haag |
| Nizozemska |

Ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haag

Nizozemska

Ugovori morajo biti podpisani in morajo vsebovati vsaj naslednje podatke:

| (a) | ime in naslov stranke, ki vlaga ugovor; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov stranke, ki vlaga ugovor;

| (b) | datum; |
| --- | --- |

(b)

datum;

| (c) | opis odloka, proti kateremu se vlaga ugovor, in |
| --- | --- |

(c)

opis odloka, proti kateremu se vlaga ugovor, in

| (d) | razloge za ugovor. |
| --- | --- |

(d)

razloge za ugovor.

POJASNJEVALNI MEMORANDUM

Območja Nature 2000

Na območju Voordelta živijo živalske in rastlinske vrste posebne ekološke vrednosti. Zato je bilo to območje določeno za območje Nature 2000 pod okriljem direktive EU o pticah in habitatih. Nizozemska mora vzpostaviti in ohranjati „ugodno ohranitveno stanje“ nekaterih vrst in njihovih habitatov. Ohranjanje prostoživečih živali je zakonsko urejeno z Zakonom o živalskih in rastlinskih vrstah, ohranitvena območja pa so zakonsko urejena z Zakonom o ohranjanju narave iz leta 1998. Zakon o ohranjanju narave zahteva, da se za vsa območja Nature 2000 določi načrt upravljanja.

Živalske in rastlinske vrste posebne ekološke vrednosti živijo na celotnem območju Voordelta; največja raznovrstnost je v severni polovici območja. Ohranitveni ukrepi so zato najbolj učinkoviti, če se uporabljajo za ta severna območja.

Poročilo o izravnalnih ukrepih zaradi Maasvlakte 2

Gradnja Maasvlakte 2 v območju Nature 2 000 Voordelta bo povzročila izgubo ekološko pomembnih rastlinskih in živalskih vrst zaradi zmanjšanja velikosti območja Nature 2 000 za 2 455 hektarov. Ključna odločitev o prostorskem načrtovanju (v nadaljnjem besedilu KOPN), Razvoj pristanišča Rotterdam 2006 (Rotterdam Main Port Development 2006), določa, da je treba to izgubo izravnati z vzpostavitvijo ohranitvenega območja narave drugje na območju Voordelta, kjer je mogoče določiti omejitve uporabe.

Rotterdam Main Port Development 2006

KOPN navaja tudi, da bi omejitve uporabe in drugi ukrepi pomagali izboljšati ekološko vrednost ohranitvenega območja. Ekološke zahteve so bile obravnavane in pretehtane glede na obseg, v katerem bi bilo treba omejiti dejavnosti ljudi, zlasti glede na obstoječo rabo, in sicer s strani ljudi ali drugače.

Dovoljenje za gradnjo in prisotnost Maasvlakte 2, izdano na podlagi Zakona o ohranjanju narave, vključuje zahtevo po izravnalnih ukrepih za habitat vrste 1110 in za številne vrste ptic.

Ukrepi

Kratkoročno je pomembno, da se omeji dostop do nekaterih območij Voordelte, da bi pravočasno izravnali učinke izgradnje in prisotnosti Maasvlakte 2 ter zato, da se omogoči spremljanje ohranjanja in ohranitve ekološko pomembnih rastlinskih in živalskih vrst, ki so vključene v Odlok o določitvi območja Voordelta.

Veljavni ukrepi za območje Voordelta bodo vključeni tudi v načrt upravljanja območja Voordelta. Do začetka veljavnosti tega načrta upravljanja se še naprej v celoti uporablja oddelek 19d Zakona o ohranjanju narave. Cilj tega odloka je samo ureditev dostopa in omejitev dostopa do nekaterih območij, ne določa pa opuščanja zahtev za dovoljenja v primerih, ko se dovoljenja zahtevajo na podlagi veljavne zakonodaje.

Odloki o omejitvi dostopa temeljijo na presoji vpliva na okolje in ustrezni oceni (izdelani za pripravo načrta upravljanja Voordelte), ki bosta vključeni tudi v načrt upravljanja Voordelte. Cilj načrta upravljanja in odloka o omejitvi dostopa je: ohraniti zavarovana naravna bogastva, nadomestiti izgubo zavarovanih naravnih bogastev zaradi izgradnje Maasvlakte 2 in, v mejah tega ohranjanja narave, upoštevanje interesov rekreativnih uporabnikov, turizma in ribičev.

Upravni ukrepi, kot so te omejitve dostopa, se bodo po potrebi prilagodili na podlagi spremljanja in ocenjevanja.

Pojasnjevalne opombe o omejitvah dostopa

Izravnalni ukrepi zaradi Maasvlakte 2

Izravnalni ukrepi zaradi Maasvlakte 2

Habitat vrste 1110 (stalna peščena obrežja v plitvih obalnih vodah)

Številne vrste kopenskih živali in rib živijo na peščenih obrežjih v deltah, kjer se med plimovanjem izmenjujeta sladka in slana voda. Ta območja delte so pomembna prehranjevalna območja za ptice in tjulnje, zato je tako pomembno, da se jih ohrani. Skupaj bo v območju Voordelta izgubljenih 2 455 hektarov te vrste habitata zaradi širitve pristanišča Rotterdam na Maasvlakte 2. Del talnih živalskih vrst (biomasa) bo izginil zaradi izgube tega obalnega območja, ki bi sicer služilo za prehrano rib in ptic.

Ker ni mogoče ustvariti peščenih obrežij v obalnih plitvinah na kateri koli drugi lokaciji, se sprejemajo ukrepi, ki bodo izboljšali kakovost podobnih delov morskega dna na drugih območjih Voordelte, da bodo služili kot območja za prehranjevanje ptic in rib. Cilj je dvigniti raven biomase znotraj ohranitvenega območja kot vir hrane za ptice in ribe, da bi ohranili skupne ravni biomase v Voordelti na stalni ravni v primerjavi s stanjem pred izgradnjo Maasvlakte 2. S tem se bodo izravnali učinki izgradnje in prisotnosti Maasvlakte 2.

Neto površina ohranitvenega območja znaša skupaj 24 550 hektarov, kar je desetkrat toliko, kot znaša izgubljeno območje. Faktor deset izvira iz strokovne presoje in obstoječih podatkov iz raziskav, ki so pokazali, da omejevanje rabe območja lahko ustvari vsaj 10-odstotno izboljšanje kakovosti tal zaradi rasti biomase. Na podlagi te strokovne presoje in nadaljnjih raziskav je bilo v oddelku 1 KOPN ugotovljeno, da bi bila določitev morskega rezervata (v tem odloku imenovanega ohranitveno območje) najboljši način za izravnavo učinkov izgradnje in prisotnosti Maasvlakte 2. Poznejše raziskave so pokazale, da za doseganje tega cilja zadostuje izključitev ribiških ladij z vlečno mrežo z gredjo in delovno prostornino motorja, večjo od 191 kW (260 konjskih moči), iz ohranitvenega območja. Odlok o omejevanju dostopa temelji na teh ugotovitvah.

ZEMLJEVID

Image

---

(1)  Velja od Staatsblad 2005 [Bilten zakonov, odredb in odlokov 2005], 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 [Uradni list 2006] št. 91.

2

---

PRILOGA III

Odlok o omejevanju dostopa do območja Verklikkerplaat in Slikken van Voorne

13. maja 2008

Minister za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane

Omejitev dostopa do naravnih območij na podlagi oddelka 20 Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998 za območje Nature 2000 „Voordelta“.

UVOD

Pododdelek 1 oddelka 20 Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998 (1) določa, da lahko deželni izvršilni organi omejijo dostop do zavarovanih naravnih rezervatov, kakor so opredeljeni v pododdelku 1 oddelka 10, določenih območij, kakor so opredeljena v pododdelku 1 oddelka 10a, drugih območij, za katera poteka obravnava take določitve, kakor so opredeljena v oddelku 12, ali delov takih območij, če je to potrebno za ohranjanje ekološke vrednosti navedenega območja.

Pododdelek 2 oddelka 20 Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998 določa, da vlogo organa, opredeljenega v pododdelku 1, prevzame minister za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane, v sodelovanju z drugim ministrom, kadar je območje, opredeljeno v pododdelku 1, ali del takega območja v upravi ali pristojnosti navedenega ministra ali drugih ministrov.

Naslednji odlok je treba izvršiti v sodelovanju z ministrom za promet, javna dela in upravljanje z vodami. Mandat za regionalne zadeve (2), ki velja na Ministrstvu za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane, določa, da direktor za južno regijo tega ministrstva odloča v imenu ministra za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane.

Za varovanje sedanje in prihodnje ekološke vrednosti območja Nature 2000 Voordelta (v nadaljnjem besedilu Voordelta) je treba omejiti dostop do številnih območij znotraj tega območja. Podlaga za določitev takih omejitev dostopa je v Odloku o določitvi območja Voordelta (19. februarja 2008, ref. št. DRZO/2008-113) v zvezi z izpolnjevanjem ciljev Nature 2000 za območje Voordelta, ter v obveznostih za izravnavo iz dovoljenja na podlagi Zakona o ohranjanju narave (17. aprila 2008, ref. št. DRZW/2008-1670), ki je bilo izdano za izgradnjo in prisotnost Maasvlakte 2. To je podrobneje opisano v splošnem pojasnjevalnem memorandumu, ki je priložen k temu odloku.

Ta odlok posebej ureja omejitve dostopa do spodaj navedenih območij. Posebne izjeme glede omejitve dostopa ne zmanjšujejo zahtev za izdajo dovoljenj, kakor so opredeljene v oddelku 19d Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998, razen če se uporabljajo izjeme, opredeljene v pododdelku 2 oddelka 19d Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998 (projekti ali dejavnosti v skladu z načrtom upravljanja).

ODLOK

Oddelek 1

Dostop do območja „Verklikkerplaat“, kakor je prikazano na zemljevidu, ki je priložen k temu odloku, je treba omejiti.

Omejitev dostopa na Verklikkerplaat velja vse leto.

Omejeni dostop velja za vse vrste dejavnosti, razen za spodaj naštete:

Helikopterski preleti in rekreativni preleti majhnih letal

Helikopterski preleti nad tem območjem so dovoljeni nad najmanjšo dovoljeno višino 1 000 čevljev (približno 300 m).

Jadralno padalstvo in letenje z zmaji nad tem območjem sta prepovedana.

Za vse druge oblike rekreativnega letenja (motoriziranega ali nemotoriziranega) je to območje določeno kot „ohranitveno območje narave“ v skladu s kodeksom ravnanja za splošno letalstvo, Verantwoord Vliegen [„odgovorno letenje“], ki se uporablja za to kategorijo (3), ki določa, da se je treba teh območij izogibati, kadar koli je mogoče. Če se letenju nad temi območji ni mogoče izogniti, je treba leteti na višini vsaj 1 000 čevljev (približno 300 m), razen v primerih, ko to zaradi varnosti ni mogoče.

Oddelek 2

Dostop do območja „Slikken van Voorne“, ki se nahaja znotraj območja Voordelta, kakor je prikazano na zemljevidu, ki je priložen k temu odloku, je treba omejiti.

Omejitev dostopa na Slikken van Voorne velja vse leto.

Omejitev dostopa ne velja za spodaj naštete dejavnosti:

Ribolov s potegalkami

Ribolov s potegalkami je pod naslednjimi pogoji dovoljen vse leto. To zadeva eno podjetje, in sicer plovilo Tholen 5.

Treba je držati razdaljo vsaj 250 m od pribežališč z globoko vodo na blatnih ravnicah.

Ribiško plovilo mora biti opremljeno z delujočo opremo za sledenje za namene izvajanja zakona.

Helikopterski preleti in rekreativni preleti majhnih letal

Helikopterski preleti nad tem območjem so dovoljeni nad najmanjšo dovoljeno višino 1 000 čevljev (približno 300 m).

Jadralno padalstvo in letenje z zmaji nad tem območjem sta izrecno prepovedana.

Za vse druge oblike rekreativnega letenja (motoriziranega ali nemotoriziranega) je to območje določeno kot „ohranitveno območje narave“ v skladu s kodeksom ravnanja za splošno letalstvo, Verantwoord Vliegen [„odgovorno letenje“], ki se uporablja za to kategorijo, ki določa, da se je treba teh območij izogibati, kadar koli je mogoče. Če se letenju nad temi območji ni mogoče izogniti, je treba leteti na višini vsaj 1 000 čevljev (približno 300 m), razen v primerih, ko to zaradi varnosti ni mogoče.

Oddelek 3

Omejitve dostopa, opisane v oddelku 1 zgoraj, ne veljajo za naslednje dejavnosti na podlagi pododdelka 4 oddelka 20 Zakona o ohranjanju narave iz leta 1998:

Opravljanje potrebnih državnih nalog

Prisotnost vse leto za naloge, ki jih opravlja vlada ali se opravljajo v imenu vlade, z uporabo plovila, vozila ali letala ali brez njega, če je potrebna za namene ohranjevanja, vzdrževanja, razmejevanja, spremljanja, pregledovanja ali zasledovanja in za vojaške dejavnosti.

Vzdrževanje kablov in cevovodov

Vzdrževalna dela, ki se opravljajo na kablih in cevovodih med 1. septembrom in 1. majem. Dostop zunaj tega obdobja je dovoljen samo v nujnih primerih po presoji pristojnega organa.

Oddelek 4

1.   Območja, do katerih je s tem odlokom omejen dostop, so prikazana na priloženem zemljevidu z naslovom „Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne“ [odlok o omejitvi dostopa na območje Verklikkerplaat en Slikken van Voorne] in podrobno opredeljena s koordinatami.

2.   Meje omejenega območja so označene z znaki in bojami na kopnem in na vodi.

3.   Zemljevidi in drugi dodatki, kakor so navedeni v pododdelku 1, so na voljo za pregled šest tednov po objavi v prostorih direktorata za južno regijo, ki je del Ministrstva za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane in ima sedež v Eindhovnu, na Keisersgracht 5. Uradne ure so od ponedeljka do petka od 9.00 do 17.00.

Oddelek 5

Ta odlok se objavi v Staatscourant [Uradni list]. Pojasnjevalni memorandum, ki je priložen k temu odloku, se bere skupaj z odredbo.

MINISTER ZA KMETIJSTVO, NARAVO IN KAKOVOST HRANE

per pro

Direktor za južno regijo

Ugovori

Zainteresirane stranke lahko vložijo pisni ugovor na ta odlok po določbah iz Splošnega upravnega zakona. Take ugovore je treba vložiti v šestih tednih od objave odredbe v Staatscourant [Uradni list] na naslednjem naslovu:

Staatscourant

Uradni list

| Ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haag |
| Nizozemska |

Ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haag

Nizozemska

Ugovori morajo biti podpisani in morajo vsebovati vsaj naslednje podatke:

| (a) | ime in naslov stranke, ki vlaga ugovor; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov stranke, ki vlaga ugovor;

| (b) | datum; |
| --- | --- |

(b)

datum;

| (c) | opis odloka, proti kateremu se vlaga ugovor, in |
| --- | --- |

(c)

opis odloka, proti kateremu se vlaga ugovor, in

| (d) | razloge za ugovor. |
| --- | --- |

(d)

razloge za ugovor.

POJASNJEVALNI MEMORANDUM

Območja Nature 2000

Na območju Voordelta živijo živalske in rastlinske vrste posebne ekološke vrednosti. Zato je bilo to območje določeno za območje Nature 2000 pod okriljem direktive EU o pticah in habitatih. Nizozemska mora vzpostaviti in ohranjati „ugodno ohranitveno stanje“ nekaterih vrst in njihovih habitatov. Ohranjanje prostoživečih živali je zakonsko urejeno z Zakonom o živalskih in rastlinskih vrstah, ohranitvena območja pa so zakonsko urejena z Zakonom o ohranjanju narave iz leta 1998. Zakon o ohranjanju narave zahteva, da se za vsa območja Nature 2000 določi načrt upravljanja.

Živalske in rastlinske vrste posebne ekološke vrednosti živijo na celotnem območju Voordelta; največja raznovrstnost je v severni polovici območja. Ohranitveni ukrepi so zato najbolj učinkoviti, če se uporabljajo za ta severna območja.

Poročilo o izravnalnih ukrepih zaradi Maasvlakte 2

Gradnja Maasvlakte 2 v območju Nature 2000 Voordelta bo povzročila izgubo ekološko pomembnih rastlinskih in živalskih vrst, deloma tudi zaradi zmanjšanja velikosti območja Nature 2000 za 2 455 hektarov. Ključna odločitev o prostorskem načrtovanju (v nadaljnjem besedilu KOPN), Razvoj pristanišča Rotterdam 2006 (Rotterdam Main Port Development 2006), določa, da je treba to izgubo izravnati z vzpostavitvijo ohranitvenega območja narave drugje na območju Voordelta, kjer je mogoče določiti omejitve uporabe. KOPN navaja tudi, da bi omejitve uporabe in drugi ukrepi pomagali izboljšati ekološko vrednost ohranitvenega območja. Ekološke zahteve so bile obravnavane in pretehtane glede na obseg, v katerem bi bilo treba omejiti dejavnosti ljudi, zlasti glede na obstoječo rabo, in sicer s strani ljudi ali drugače.

Rotterdam Main Port Development 2006

Dovoljenje za gradnjo in prisotnost Maasvlakte 2, izdano na podlagi Zakona o ohranjanju narave, vključuje zahtevo po izravnalnih ukrepih za habitat vrste 1110 in za številne vrste ptic. Z obravnavanim odlokom o omejevanju dostopa bodo poleg ciljev Nature 2000 sprejeti izravnalni ukrepi.

Ukrepi

Kratkoročno je pomembno, da se omeji dostop do nekaterih območij Voordelte, da bi pravočasno izravnali učinke izgradnje in prisotnosti Maasvlakte 2 ter zato, da se omogoči spremljanje ohranjanja in ohranitve ekološko pomembnih rastlinskih in živalskih vrst, ki so vključene v odlok o določitvi območja Voordelta.

Veljavni ukrepi za območje Voordelta bodo vključeni tudi v načrt upravljanja območja Voordelta. Do začetka veljavnosti tega načrta upravljanja se še naprej v celoti uporablja oddelek 19d Zakona o ohranjanju narave. Cilj tega odloka je samo ureditev dostopa in omejitev dostopa do nekaterih območij, ne določa pa opuščanja zahtev za dovoljenja v primerih, ko se dovoljenja zahtevajo na podlagi veljavne zakonodaje.

Odloki o omejitvi dostopa temeljijo na presoji vpliva na okolje in ustrezni oceni (izdelani za pripravo načrta upravljanja Voordelte), ki bosta vključeni tudi v načrt upravljanja Voordelte. Cilj načrta upravljanja in odloka o omejitvi dostopa je: ohraniti zavarovana naravna bogastva, nadomestiti izgubo zavarovanih naravnih bogastev zaradi izgradnje Maasvlakte 2 in, v mejah tega ohranjanja narave, upoštevanje interesov rekreativnih uporabnikov, turizma in ribičev.

Upravni ukrepi, kot so te omejitve dostopa, se bodo po potrebi prilagodili na podlagi spremljanja in ocenjevanja.

Pojasnjevalne opombe o omejitvah dostopa

Območje Slikken van Voorne je pomembno za varstvo raznih vrst ptic, ki živijo na njem (okoli dvajset vrst, zlasti race in pobrežniki), za katere so bili v odloku o določitvi območja Voordelte določeni ohranitveni cilji.

Območje Verklikkerplaat je zlasti pomembno za varstvo navadnega tjulnja.

Cilji Nature 2000

Pobrežniki in race

Pobrežniki in race

Za razne vrste pobrežnikov in rac, kot sta školjkarica in konopnica, je Slikken van Voorne v Voordelti območje za počitek in iskanje hrane. Območje Voordelta postaja vedno pomembnejše za njihov nadaljnji obstoj zaradi izginevanja habitata drugod, na primer na peščenih obrežjih Oosterschelde, kjer te ptice selivke počivajo in se hranijo.

Rekreativne dejavnosti v njihovi neposredni bližini, tako na obalah kot na vodi, motijo te ptice, ki so posebej občutljive na hrup in nenadne premike. Problem narašča, saj postaja sezona rekreativnih dejavnosti vedno daljša. Cilj ukrepov, ki omejujejo dostop do Slikken van Voorne, je doseči ohranitvene cilje, določene za race in pobrežnike v Odloku o določitvi območja Voordelta.

Navadni tjulenj

Navadni tjulenj

V začetku prejšnjega stoletja je območje Delte naseljevalo okoli deset tisoč navadnih tjulnjev. Zaradi onesnaževanja, lova in poseganja v njihov življenjski prostor s sistemom jezov Delta Works je pred petdesetimi leti njihova populacija štela le še nekaj ducatov posameznih živali. V zadnjih letih se je njihovo število povečalo na več kakor sto živali v območju Delte, 50 % katerih živi na območju Voordelta.

Območja plimovanja, kakršna so na območjih Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) in Verklikkerplaat, uporabljajo za počitek. Vendar se v Voordelti ne razmnožujejo dobro. Na območjih plimovanja nimajo dovolj miru in tišine, da bi lahko kotili, hranili in skrbeli za mladiče. Mir in tišina sta nujno potrebna vse leto, najbolj občutljivo obdobje pa je pred in med obdobjem, ko mladiči sesajo, ter po njem, in sicer od 1. maja do 1. septembra.

Ukrepi, ki omejujejo dostop do njihovih počivališč na območjih Hinderplaat, Bollen van de Ooster in Verklikkerplaat v Voordelti, so pripravljeni tako, da v celotni Delti omogočajo naselitev vsaj dvesto navadnih tjulnjev. Tukaj bodo lahko skrbeli za mladiče in tako izpolnili cilje, določene v Odloku o določitvi območja Voordelta.

ZEMLJEVIDA

Image

Image

---

(1)  Velja od Staatsblad 2005 [Bilten zakonov, odredb in odlokov 2005], 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 [Uradni list 2006] št. 91.

2

(3)  Kodeks ravnanja Verantwoord Vliegen [„odgovorno letenje“], Kraljeva nizozemska letalska zveza (Royal Netherlands Aeronautical Association, RNAA), 2004.

3

---

| 10.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/20

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. oktobra 2008

o določitvi vrednosti za razvrščanje po sistemih spremljanja stanja v državah članicah, ki so rezultat postopka interkalibracije, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6016)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/915/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1) in zlasti oddelka 1.4.1(ix) Priloge V k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4(1)(a)(ii) Direktive 2000/60/ES zahteva, da države članice varujejo, izboljšujejo in obnavljajo vsa telesa površinske vode, da se dobro stanje površinske vode doseže najkasneje petnajst let po začetku veljavnosti Direktive, ob upoštevanju nekaterih izjem, v skladu z določbami iz Priloge V k Direktivi. Člen 4(1)(a)(iii) Direktive 2000/60/ES zahteva, da države članice varujejo in izboljšujejo vsa umetna in močno preoblikovana vodna telesa z namenom, da se dober ekološki potencial in dobro kemijsko stanje površinske vode dosežeta najkasneje petnajst let po začetku veljavnosti navedene direktive, ob upoštevanju nekaterih izjem, v skladu z določbami iz Priloge V k Direktivi. V skladu s točko (i) oddelka 1.4.1 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES bi se v zvezi z umetnimi in močno preoblikovanimi vodnimi telesi navajanje ekološkega stanja moralo razumeti kot navajanje ekološkega potenciala. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4(1)(a)(ii) Direktive 2000/60/ES zahteva, da države članice varujejo, izboljšujejo in obnavljajo vsa telesa površinske vode, da se dobro stanje površinske vode doseže najkasneje petnajst let po začetku veljavnosti Direktive, ob upoštevanju nekaterih izjem, v skladu z določbami iz Priloge V k Direktivi. Člen 4(1)(a)(iii) Direktive 2000/60/ES zahteva, da države članice varujejo in izboljšujejo vsa umetna in močno preoblikovana vodna telesa z namenom, da se dober ekološki potencial in dobro kemijsko stanje površinske vode dosežeta najkasneje petnajst let po začetku veljavnosti navedene direktive, ob upoštevanju nekaterih izjem, v skladu z določbami iz Priloge V k Direktivi. V skladu s točko (i) oddelka 1.4.1 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES bi se v zvezi z umetnimi in močno preoblikovanimi vodnimi telesi navajanje ekološkega stanja moralo razumeti kot navajanje ekološkega potenciala.

| (2) | Oddelek 1.4.1 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES določa postopek za zagotovitev primerljivosti rezultatov biološkega spremljanja stanja med državami članicami, ki je osrednji element razvrščanja po ekološkem stanju. Zato se zahteva, da se rezultati sistemov držav članic za spremljanje stanja in razvrščanje primerjajo preko interkalibracijske mreže, ki jo sestavljajo merilna mesta v vsaki državi članici in vsaki ekoregiji Skupnosti. Direktiva 2000/60/ES zahteva, da države članice po potrebi zberejo potrebne informacije za mesta, ki so vključena v interkalibracijsko mrežo, da bi omogočile ocenitev skladnosti nacionalnih sistemov razvrščanja z normativnimi opredelitvami iz oddelka 1.2 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES in primerljivosti rezultatov sistemov razvrščanja med državami članicami. |
| --- | --- |

(2)

Oddelek 1.4.1 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES določa postopek za zagotovitev primerljivosti rezultatov biološkega spremljanja stanja med državami članicami, ki je osrednji element razvrščanja po ekološkem stanju. Zato se zahteva, da se rezultati sistemov držav članic za spremljanje stanja in razvrščanje primerjajo preko interkalibracijske mreže, ki jo sestavljajo merilna mesta v vsaki državi članici in vsaki ekoregiji Skupnosti. Direktiva 2000/60/ES zahteva, da države članice po potrebi zberejo potrebne informacije za mesta, ki so vključena v interkalibracijsko mrežo, da bi omogočile ocenitev skladnosti nacionalnih sistemov razvrščanja z normativnimi opredelitvami iz oddelka 1.2 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES in primerljivosti rezultatov sistemov razvrščanja med državami članicami.

| (3) | Odločba Komisije 2005/646/ES z dne 17. avgusta 2005 o vzpostavitvi registra mest, ki bodo sestavljala interkalibracijsko mrežo, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (2), je vzpostavila register mest, ki bodo sestavljala interkalibracijsko mrežo iz oddelka 1.4.1 (vii) Priloge V k Direktivi 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2005/646/ES z dne 17. avgusta 2005 o vzpostavitvi registra mest, ki bodo sestavljala interkalibracijsko mrežo, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (2), je vzpostavila register mest, ki bodo sestavljala interkalibracijsko mrežo iz oddelka 1.4.1 (vii) Priloge V k Direktivi 2000/60/ES.

| (4) | Za izvajanje interkalibracije so države članice razdeljene v geografske interkalibracijske skupine, kot so naštete v oddelku 2 Priloge k Odločbi 2005/646/ES in ki vključujejo države članice, ki so jim skupni določeni tipi vodnih teles površinske vode. To vsaki skupini omogoča primerjavo rezultatov in izvajanje interkalibracije med njenimi članicami. |
| --- | --- |

(4)

Za izvajanje interkalibracije so države članice razdeljene v geografske interkalibracijske skupine, kot so naštete v oddelku 2 Priloge k Odločbi 2005/646/ES in ki vključujejo države članice, ki so jim skupni določeni tipi vodnih teles površinske vode. To vsaki skupini omogoča primerjavo rezultatov in izvajanje interkalibracije med njenimi članicami.

| (5) | Interkalibracija se izvaja na ravni bioloških elementov s primerjanjem rezultatov razvrščanja po nacionalnih sistemih spremljanja stanja za vsak biološki element in za vsak skupni tip telesa površinske vode med državami članicami v isti geografski interkalibracijski skupini in z ocenitvijo skladnosti rezultatov z zgoraj omenjenimi normativnimi opredelitvami. |
| --- | --- |

(5)

Interkalibracija se izvaja na ravni bioloških elementov s primerjanjem rezultatov razvrščanja po nacionalnih sistemih spremljanja stanja za vsak biološki element in za vsak skupni tip telesa površinske vode med državami članicami v isti geografski interkalibracijski skupini in z ocenitvijo skladnosti rezultatov z zgoraj omenjenimi normativnimi opredelitvami.

| (6) | „Tehnično poročilo o interkalibraciji na podlagi vodne direktive“ podrobno opisuje, kako se izvaja interkalibracija za vrste voda in biološke elemente kakovosti iz Priloge k tej odločbi. |
| --- | --- |

(6)

„Tehnično poročilo o interkalibraciji na podlagi vodne direktive“ podrobno opisuje, kako se izvaja interkalibracija za vrste voda in biološke elemente kakovosti iz Priloge k tej odločbi.

| (7) | Komisija je podpirala postopek interkalibracije prek Inštituta za okolje in trajnostni razvoj pri Skupnem raziskovalnem središču v Ispri (Italija), ki koordinira tehnično delo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je podpirala postopek interkalibracije prek Inštituta za okolje in trajnostni razvoj pri Skupnem raziskovalnem središču v Ispri (Italija), ki koordinira tehnično delo.

| (8) | Postopek interkalibracije je obsežno znanstveno in tehnično delo. Geografske interkalibracijske skupine so uporabile različne metodološke možnosti za izvajanje postopka interkalibracije, odvisno od razpoložljivosti podatkov spremljanja za različne biološke elemente kakovosti in stopnje razvoja nacionalnih sistemov za spremljanje stanja in razvrščanje. Za večjo statistično zanesljivost rezultatov večina metodologij, ki so jih uporabile Geografske interkalibracijske skupine, vključuje uporabo podatkov s čim večjega števila merilnih mest, ki pokrivajo celoten spekter razredov stanja, od zelo dobrega do slabega stanja. Zato so bili uporabljeni podatki spremljanja z mest, ki niso del interkalibracijske mreže, saj ta pokriva le omejeno število mest z zelo dobrim, dobrim in zmernim stanjem. |
| --- | --- |

(8)

Postopek interkalibracije je obsežno znanstveno in tehnično delo. Geografske interkalibracijske skupine so uporabile različne metodološke možnosti za izvajanje postopka interkalibracije, odvisno od razpoložljivosti podatkov spremljanja za različne biološke elemente kakovosti in stopnje razvoja nacionalnih sistemov za spremljanje stanja in razvrščanje. Za večjo statistično zanesljivost rezultatov večina metodologij, ki so jih uporabile Geografske interkalibracijske skupine, vključuje uporabo podatkov s čim večjega števila merilnih mest, ki pokrivajo celoten spekter razredov stanja, od zelo dobrega do slabega stanja. Zato so bili uporabljeni podatki spremljanja z mest, ki niso del interkalibracijske mreže, saj ta pokriva le omejeno število mest z zelo dobrim, dobrim in zmernim stanjem.

| (9) | Komisija je prejela rezultate postopka interkalibracije za številne biološke elemente kakovosti, ki so del opredelitve ekološkega stanja. V nekaterih primerih so bili rezultati zagotovljeni le za nekaj parametrov bioloških elementov ali le za nekatere države članice, ki sodelujejo v Geografskih interkalibracijskih skupinah. Zato Komisija meni, da primerljivost za te primere ni v celoti zagotovljena. Nadaljnji rezultati interkalibracije bodo zato lahko predmet prihodnje odločbe, ko bodo države članice zagotovile zadevne informacije v skladu z oddelkom 1.4.1 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je prejela rezultate postopka interkalibracije za številne biološke elemente kakovosti, ki so del opredelitve ekološkega stanja. V nekaterih primerih so bili rezultati zagotovljeni le za nekaj parametrov bioloških elementov ali le za nekatere države članice, ki sodelujejo v Geografskih interkalibracijskih skupinah. Zato Komisija meni, da primerljivost za te primere ni v celoti zagotovljena. Nadaljnji rezultati interkalibracije bodo zato lahko predmet prihodnje odločbe, ko bodo države članice zagotovile zadevne informacije v skladu z oddelkom 1.4.1 Priloge V k Direktivi 2000/60/ES.

| (10) | Rezultate postopka interkalibracije, ki so na voljo, je treba sprejeti pravočasno, da se jih lahko uporabi pri razvoju prvih načrtov upravljanja povodij in programov ukrepov v skladu s členoma 11 in 13 Direktive 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(10)

Rezultate postopka interkalibracije, ki so na voljo, je treba sprejeti pravočasno, da se jih lahko uporabi pri razvoju prvih načrtov upravljanja povodij in programov ukrepov v skladu s členoma 11 in 13 Direktive 2000/60/ES.

| (11) | Kot rezultat postopka interkalibracije bi morale vrednosti razmerij ekološke kakovosti za meje med razredi ekološkega stanja za sisteme držav članic za razvrščanje prikazovati enakovredno ekološko stanje. Razlike v vrednostih za isti biološki element kakovosti izhajajo iz razlik v nacionalnih metodah. Poleg tega zaradi razlik v metodah izračunavanja in drugih razlogov ni mogoče primerjati vrednosti razmerij ekološke kakovosti med različnimi biološkimi elementi kakovosti. |
| --- | --- |

(11)

Kot rezultat postopka interkalibracije bi morale vrednosti razmerij ekološke kakovosti za meje med razredi ekološkega stanja za sisteme držav članic za razvrščanje prikazovati enakovredno ekološko stanje. Razlike v vrednostih za isti biološki element kakovosti izhajajo iz razlik v nacionalnih metodah. Poleg tega zaradi razlik v metodah izračunavanja in drugih razlogov ni mogoče primerjati vrednosti razmerij ekološke kakovosti med različnimi biološkimi elementi kakovosti.

| (12) | Parametri, kot so koncentracija klorofila-a, biovolumen fitoplanktona, odstotek cianobakterij ali globinske meje makroalg in kritosemenk, ne pokrivajo vseh bioloških elementov kakovosti. Vendar pa so zaradi razpoložljivosti podatkov in metod za ocenjevanje eden od temeljev sedanjega postopka interkalibracije za jezera in obalne vode. Vrednosti navedenih parametrov so neposredno primerljive med državami članicami, če se upoštevajo razlike pri vzorčenju in analitičnih metodah. Zaradi tega bi se morale absolutne vrednosti za te parametre, poleg razmerij ekološke kakovosti, vključiti v Prilogo k tej odločbi kot del rezultatov postopka interkalibracije. |
| --- | --- |

(12)

Parametri, kot so koncentracija klorofila-a, biovolumen fitoplanktona, odstotek cianobakterij ali globinske meje makroalg in kritosemenk, ne pokrivajo vseh bioloških elementov kakovosti. Vendar pa so zaradi razpoložljivosti podatkov in metod za ocenjevanje eden od temeljev sedanjega postopka interkalibracije za jezera in obalne vode. Vrednosti navedenih parametrov so neposredno primerljive med državami članicami, če se upoštevajo razlike pri vzorčenju in analitičnih metodah. Zaradi tega bi se morale absolutne vrednosti za te parametre, poleg razmerij ekološke kakovosti, vključiti v Prilogo k tej odločbi kot del rezultatov postopka interkalibracije.

| (13) | Rezultati bi se morali nanašati na ekološko stanje. Če so vodna telesa, ki ustrezajo interkalibriranim tipom, določena kot močno preoblikovana vodna telesa v skladu s členom 4(3) Direktive 2000/60/ES, se rezultati iz Priloge k tej odločbi lahko uporabijo za določitev njihovega dobrega ekološkega potenciala z upoštevanjem njihovih fizičnih sprememb in z njimi povezano rabo vode v skladu z normativnimi opredelitvami iz Priloge V, oddelka 1.2.5 Direktive 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(13)

Rezultati bi se morali nanašati na ekološko stanje. Če so vodna telesa, ki ustrezajo interkalibriranim tipom, določena kot močno preoblikovana vodna telesa v skladu s členom 4(3) Direktive 2000/60/ES, se rezultati iz Priloge k tej odločbi lahko uporabijo za določitev njihovega dobrega ekološkega potenciala z upoštevanjem njihovih fizičnih sprememb in z njimi povezano rabo vode v skladu z normativnimi opredelitvami iz Priloge V, oddelka 1.2.5 Direktive 2000/60/ES.

| (14) | Kot določa oddelek 1.4.1(iii) Priloge V k Direktivi 2000/60/ES, države članice rezultate postopka interkalibracije prenesejo v svoje nacionalne sisteme za razvrščanje, zato da za vse svoje nacionalne tipe določijo meje med zelo dobrim in dobrim stanjem ter med dobrim in zmernim stanjem. Za pomoč pri uporabi rezultatov so bile oblikovane smernice za prenos rezultatov interkalibracije v nacionalne sisteme za razvrščanje in za ugotovitev referenčnih razmer. |
| --- | --- |

(14)

Kot določa oddelek 1.4.1(iii) Priloge V k Direktivi 2000/60/ES, države članice rezultate postopka interkalibracije prenesejo v svoje nacionalne sisteme za razvrščanje, zato da za vse svoje nacionalne tipe določijo meje med zelo dobrim in dobrim stanjem ter med dobrim in zmernim stanjem. Za pomoč pri uporabi rezultatov so bile oblikovane smernice za prenos rezultatov interkalibracije v nacionalne sisteme za razvrščanje in za ugotovitev referenčnih razmer.

| (15) | Informacije, ki bodo na voljo z izvajanjem programov spremljanja stanja iz člena 8 Direktive 2000/60/ES, ter pregled in posodobitev značilnosti vodnih območij iz člena 5 Direktive 2000/60/ES lahko dajo nove dokaze, zaradi katerih bo morda prišlo do prilagoditve sistemov držav članic za spremljanje stanja in razvrščanje znanstvenemu in tehničnemu napredku ter tudi do pregleda rezultatov postopka interkalibracije, s čimer se bo izboljšala njihova kakovost. |
| --- | --- |

(15)

Informacije, ki bodo na voljo z izvajanjem programov spremljanja stanja iz člena 8 Direktive 2000/60/ES, ter pregled in posodobitev značilnosti vodnih območij iz člena 5 Direktive 2000/60/ES lahko dajo nove dokaze, zaradi katerih bo morda prišlo do prilagoditve sistemov držav članic za spremljanje stanja in razvrščanje znanstvenemu in tehničnemu napredku ter tudi do pregleda rezultatov postopka interkalibracije, s čimer se bo izboljšala njihova kakovost.

| (16) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 21(1) Direktive 2000/60/ES – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 21(1) Direktive 2000/60/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za izvajanje oddelka 1.4.1(iii) Priloge V k Direktivi 2000/60/ES države članice pri razvrščanju po svojih sistemih spremljanja stanja uporabljajo vrednosti meja med razredi, ki so določene v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. oktobra 2008

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 243, 19.9.2005, str. 1.

2

---

PRILOGA

VRSTA VODE: Reke

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Alpska

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Značilnosti reke | Prispevna površina (km2) | Nadmorska višina in geomorfologija | Alkalnost | Rečni režim |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-A1 | Majhne do srednje velikosti, velika nadmorska višina, apnenčasta | 10–1 000 | 800–2 500 m (prispevna površina), prodniki/manjši prodniki | Visoka alkalnost (vendar ne izjemno visoka) | |
| R-A2 | Majhne do srednje velikosti, velika nadmorska višina, silikatna | 10–1 000 | 500–1 000 m (največja nadmorska višina prispevne površine 3 000 m, povprečna višina 1 500 m), prodniki | Neapnenčasta (granit, metamorfni). Srednja do nizka alkalnost | snežno-ledeniški rečni režim |

Tip

Značilnosti reke

Prispevna površina (km2)

Nadmorska višina in geomorfologija

Alkalnost

Rečni režim

R-A1

Majhne do srednje velikosti, velika nadmorska višina, apnenčasta

10–1 000

800–2 500 m (prispevna površina), prodniki/manjši prodniki

Visoka alkalnost (vendar ne izjemno visoka)

R-A2

Majhne do srednje velikosti, velika nadmorska višina, silikatna

10–1 000

500–1 000 m (največja nadmorska višina prispevne površine 3 000 m, povprečna višina 1 500 m), prodniki

Neapnenčasta (granit, metamorfni). Srednja do nizka alkalnost

snežno-ledeniški rečni režim

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tip R-A1: | Nemčija, Avstrija, Francija, Italija, Slovenija |
| --- | --- |
| Tip R-A2: | Avstrija, Francija, Italija, Španija, Slovenija |

Tip R-A1:

Nemčija, Avstrija, Francija, Italija, Slovenija

Tip R-A2:

Avstrija, Francija, Italija, Španija, Slovenija

REZULTATI

Biološki element kakovosti: bentoški nevretenčarji

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip in država | Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in zmernim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Tip R-A1 |
| Avstrija | Avstrijski sistem za ocenjevanje ekološkega stanja rek (najslabši rezultat med multimetrijskimi indeksi za splošno degradacijo in saprobnim indeksom) | 0,80 | 0,60 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007 | 0,93 | 0,79 |
| Nemčija | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Italija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Slovenija | Slovenski sistem za ocenjevanje bentoških nevretenčarjev:
  Multimetrijski indeks (hidromorfologija/splošna degradacija), saprobni indeks | 0,80 | 0,60 |
| Tip R-A2 |
| Avstrija | Avstrijski sistem za ocenjevanje ekološkega stanja rek (najslabši rezultat med multimetrijskimi indeksi za splošno degradacijo in saprobnim indeksom) | 0,80 | 0,60 |
| Francija (Alpe) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007 | 0,93 | 0,71 |
| Francija (Pireneji) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Italija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Španija | Iberian BMWP (IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Tip in država

Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in zmernim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Tip R-A1

Avstrija

Avstrijski sistem za ocenjevanje ekološkega stanja rek (najslabši rezultat med multimetrijskimi indeksi za splošno degradacijo in saprobnim indeksom)

0,80

0,60

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007

0,93

0,79

Nemčija

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Italija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Slovenija

Slovenski sistem za ocenjevanje bentoških nevretenčarjev:

Multimetrijski indeks (hidromorfologija/splošna degradacija), saprobni indeks

0,80

0,60

Tip R-A2

Avstrija

Avstrijski sistem za ocenjevanje ekološkega stanja rek (najslabši rezultat med multimetrijskimi indeksi za splošno degradacijo in saprobnim indeksom)

0,80

0,60

Francija (Alpe)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007

0,93

0,71

Francija (Pireneji)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007

0,94

0,81

Italija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Španija

Iberian BMWP (IBMWP)

0,83

0,53

Biološki element kakovosti: fitobentos

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip in država | Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Tip R-A1 |
| Avstrija | Multimetrijska metoda, sestavljena iz treh modulov/metrik (trofični indeks, saprobni indeks, referenčne vrste) | 0,87 | 0,56 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) Norme AFNOR NF T 90 (-354) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Nemčija | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | 0,73 | 0,54 |
| Slovenija | Multimetrijske metode, sestavljene iz dveh modulov/metrik | 0,80 | 0,60 |
| Tip R-A2 |
| Avstrija | Multimetrijska metoda, sestavljena iz treh modulov/metrik (trofični indeks, saprobni indeks, referenčne vrste) | 0,87 | 0,56 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) Norme AFNOR NF T 90 (-354) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Španija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir &Coste, 1996) | 0,94 | 0,74 |

Tip in država

Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Tip R-A1

Avstrija

Multimetrijska metoda, sestavljena iz treh modulov/metrik (trofični indeks, saprobni indeks, referenčne vrste)

0,87

0,56

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) Norme AFNOR NF T 90 (-354) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007

0,86

0,71

Nemčija

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

0,73

0,54

Slovenija

Multimetrijske metode, sestavljene iz dveh modulov/metrik

0,80

0,60

Tip R-A2

Avstrija

Multimetrijska metoda, sestavljena iz treh modulov/metrik (trofični indeks, saprobni indeks, referenčne vrste)

0,87

0,56

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) Norme AFNOR NF T 90 (-354) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007

0,86

0,71

Španija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir &Coste, 1996)

0,94

0,74

VRSTA VODE: Reke

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Osrednja/baltska

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Značilnosti reke | Prispevna površina
  (km2) | Nadmorska višina in geomorfologija | Alkalnost
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-C1 | Majhna, nižinska, silikatni pesek | 10–100 | nižinska, prevladuje peščen substrat (majhni delci), širina 3–8 m (celotnega prereza rečnega profila) | > 0,4 |
| R-C2 | Majhna, nižinska, silikatna – skale | 10–100 | nižinska, skale, širina 3–8 m (celotnega prereza rečnega profila) | < 0,4 |
| R-C3 | Majhna, srednjegorska, silikatna | 10–100 | srednjegorska, skale (granit) – prodnat substrat, širina 2–10 m (celotnega prereza rečnega profila) | < 0,4 |
| R-C4 | Srednje velikosti, nižinska, mešana | 100–1 000 | nižinska, peščen do prodnat substrat, širina 8–25 m (celotnega prereza rečnega profila) | > 0,4 |
| R-C5 | Velika, nižinska, mešana | 1 000—10 000 | nižinska, območje mrene, različne hitrosti, največja nadmorska višina prispevne površine: širina 800 m > 25 m (celotnega prereza rečnega profila) | > 0,4 |
| R-C6 | Majhna, nižinska, apnenčasta | 10–300 | nižinska, prodnat substrat (apnenec), širina 3–10m (celotnega prereza rečnega profila) | > 2 |

Tip

Značilnosti reke

Prispevna površina

(km2)

Nadmorska višina in geomorfologija

Alkalnost

(meq/l)

R-C1

Majhna, nižinska, silikatni pesek

10–100

nižinska, prevladuje peščen substrat (majhni delci), širina 3–8 m (celotnega prereza rečnega profila)

> 0,4

R-C2

Majhna, nižinska, silikatna – skale

10–100

nižinska, skale, širina 3–8 m (celotnega prereza rečnega profila)

< 0,4

R-C3

Majhna, srednjegorska, silikatna

10–100

srednjegorska, skale (granit) – prodnat substrat, širina 2–10 m (celotnega prereza rečnega profila)

< 0,4

R-C4

Srednje velikosti, nižinska, mešana

100–1 000

nižinska, peščen do prodnat substrat, širina 8–25 m (celotnega prereza rečnega profila)

> 0,4

R-C5

Velika, nižinska, mešana

1 000—10 000

nižinska, območje mrene, različne hitrosti, največja nadmorska višina prispevne površine: širina 800 m > 25 m (celotnega prereza rečnega profila)

> 0,4

R-C6

Majhna, nižinska, apnenčasta

10–300

nižinska, prodnat substrat (apnenec), širina 3–10m (celotnega prereza rečnega profila)

> 2

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tip R-C1: | Belgija (Flandrija), Nemčija, Danska, Francija, Italija, Litva, Nizozemska, Poljska, Švedska, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |
| Tip R-C2: | Španija, Francija, Irska, Portugalska, Švedska, Združeno kraljestvo |
| Tip R-C3: | Avstrija, Belgija (Valonija), Češka, Nemčija, Poljska, Portugalska, Španija, Švedska, Francija, Latvija, Luksemburg, Združeno kraljestvo |
| Tip R-C4: | Belgija (Flandrija), Češka, Nemčija, Danska, Estonija, Španija, Francija, Irska, Italija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Švedska, Združeno kraljestvo |
| Tip R-C5: | Češka, Estonija, Francija, Nemčija, Španija, Irska. Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Švedska, Združeno kraljestvo |
| Tip R-C6: | Danska, Estonija, Španija, Francija, Irska, Italija, Poljska, Litva, Luksemburg, Švedska, Združeno kraljestvo |

Tip R-C1:

Belgija (Flandrija), Nemčija, Danska, Francija, Italija, Litva, Nizozemska, Poljska, Švedska, Združeno kraljestvo

Tip R-C2:

Španija, Francija, Irska, Portugalska, Švedska, Združeno kraljestvo

Tip R-C3:

Avstrija, Belgija (Valonija), Češka, Nemčija, Poljska, Portugalska, Španija, Švedska, Francija, Latvija, Luksemburg, Združeno kraljestvo

Tip R-C4:

Belgija (Flandrija), Češka, Nemčija, Danska, Estonija, Španija, Francija, Irska, Italija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Švedska, Združeno kraljestvo

Tip R-C5:

Češka, Estonija, Francija, Nemčija, Španija, Irska. Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Švedska, Združeno kraljestvo

Tip R-C6:

Danska, Estonija, Španija, Francija, Irska, Italija, Poljska, Litva, Luksemburg, Švedska, Združeno kraljestvo

REZULTATI

Biološki element kakovosti: bentoški nevretenčarji

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnega sistema za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Naslednji rezultati veljajo za vse zgoraj opisane tipe.

| Država | Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Avstrija | Avstrijski sistem za ocenjevanje ekološkega stanja rek (najslabši rezultat med multimetrijskimi indeksi za splošno degradacijo in saprobnim indeksom) | 0,80 | 0,60 |
| Belgija (Flandrija) | Multimetric Macroinvertebrate Index Flanders (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Belgija (Valonija) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) in „Provisional Definition of the Good Status“, Ministrstva valonske regije (2007) | 0,97 | 0,74 |
| Danska | Danish Stream Fauna Index (DSFI) | 1,00 | 0,71 |
| Nemčija | PERLODES –Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007 | 0,94 | 0,80 |
| Irska | Quality Rating System (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Italija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Luksemburg | Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 št. 4 z dne 11. aprila 2007 | 0,96 | 0,72 |
| Nizozemska | KRW-maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Poljska | BMWP (BMWP-PL) preverjen s spremenjenim margalefovim diverzitetnim indeksom | 0,89 | 0,68 |
| Španija | Multimetrijski indeksi severne Španije | 0,93 | 0,70 |
| Švedska | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Združeno kraljestvo | River Invertebrate Classification Tool (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Država

Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Avstrija

Avstrijski sistem za ocenjevanje ekološkega stanja rek (najslabši rezultat med multimetrijskimi indeksi za splošno degradacijo in saprobnim indeksom)

0,80

0,60

Belgija (Flandrija)

Multimetric Macroinvertebrate Index Flanders (MMIF)

0,90

0,70

Belgija (Valonija)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) in „Provisional Definition of the Good Status“, Ministrstva valonske regije (2007)

0,97

0,74

Danska

Danish Stream Fauna Index (DSFI)

1,00

0,71

Nemčija

PERLODES –Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007

0,94

0,80

Irska

Quality Rating System (Q-value)

0,85

0,75

Italija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Luksemburg

Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 št. 4 z dne 11. aprila 2007

0,96

0,72

Nizozemska

KRW-maatlat

0,80

0,60

Poljska

BMWP (BMWP-PL) preverjen s spremenjenim margalefovim diverzitetnim indeksom

0,89

0,68

Španija

Multimetrijski indeksi severne Španije

0,93

0,70

Švedska

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Združeno kraljestvo

River Invertebrate Classification Tool (RICT)

0,97

0,86

Biološki element kakovosti: fitobentos

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Država | Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Tip | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Avstrija | Multimetrijska metoda, sestavljena iz treh modulov/metrik (trofični indeks, saprobni indeks, referenčne vrste) | Vsi tipi, nadmorska višina < 500 m | 0,70 | 0,42 |
| Vsi tipi, nadmorska višina > 500 m | 0,71 | 0,42 |
| Belgija (Flandrija) | Proportions of Impact-Sensitive and Impact-Associated Diatoms (PISIAD) | Vsi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Belgija (Valonija) | Indice Biologique Global Normalisé (IPS) (Norme AFNOR NF T 90, - 354) in „Provisional Definition of the Good Status“, Ministrstva valonske regije (2007) | Vsi tipi | 0,93 | 0,68 |
| Estonija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Vsi tipi | 0,85 | 0,70 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) Norme AFNOR NF T 90 (-354) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007 | Nacionalni tipi 1, 2 in 4 | 0,93 | 0,80 |
| Nacionalni tip 3 | 0,92 | 0,77 |
| Nemčija | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | R-C1 | 0,67 | 0,43 |
| R-C3 | 0,67 | 0,43 |
| R-C4 | 0,61 | 0,43 |
| R-C5 | 0,73 | 0,55 |
| Irska | Revised form of Trophic Diatom Index (TDI) | Vsi tipi | 0,93 | 0,78 |
| Luksemburg | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Vsi tipi | 0,85 | 0,70 |
| Nizozemska | KRW Maatlat | Vsi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Španija | Diatom multimetric (MDIAT) | Vsi tipi | 0,93 | 0,70 |
| Švedska | Švedske metode za ocenjevanje, švedski predpisi EPA (NFS 2008:1), ki temeljijo na indeksu Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Vsi tipi | 0,89 | 0,74 |
| Združeno kraljestvo | Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) | Vsi tipi | 0,93 | 0,78 |

Država

Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Avstrija

Multimetrijska metoda, sestavljena iz treh modulov/metrik (trofični indeks, saprobni indeks, referenčne vrste)

Vsi tipi, nadmorska višina < 500 m

0,70

0,42

Vsi tipi, nadmorska višina > 500 m

0,71

0,42

Belgija (Flandrija)

Proportions of Impact-Sensitive and Impact-Associated Diatoms (PISIAD)

Vsi tipi

0,80

0,60

Belgija (Valonija)

Indice Biologique Global Normalisé (IPS) (Norme AFNOR NF T 90, - 354) in „Provisional Definition of the Good Status“, Ministrstva valonske regije (2007)

Vsi tipi

0,93

0,68

Estonija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Vsi tipi

0,85

0,70

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) Norme AFNOR NF T 90 (-354) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007

Nacionalni tipi 1, 2 in 4

0,93

0,80

Nacionalni tip 3

0,92

0,77

Nemčija

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

R-C1

0,67

0,43

R-C3

0,67

0,43

R-C4

0,61

0,43

R-C5

0,73

0,55

Irska

Revised form of Trophic Diatom Index (TDI)

Vsi tipi

0,93

0,78

Luksemburg

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Vsi tipi

0,85

0,70

Nizozemska

KRW Maatlat

Vsi tipi

0,80

0,60

Španija

Diatom multimetric (MDIAT)

Vsi tipi

0,93

0,70

Švedska

Švedske metode za ocenjevanje, švedski predpisi EPA (NFS 2008:1), ki temeljijo na indeksu Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Vsi tipi

0,89

0,74

Združeno kraljestvo

Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES)

Vsi tipi

0,93

0,78

VRSTA VODE: Reke

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Vzhodna celinska

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Značilnosti reke | Ekoregija | Prispevna površina
  (km2) | Nadmorska višina
  (m) | Geologija | Podlaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-E1 | Karpati: majhne do srednje velikosti, srednjegorska | 10 | 10–1 000 | 500–800 | silikatna | gramoz in prod |
| R-E2 | Nižina: majhne do srednje velikosti, nižinska | 11 in 12 | 100–1 000 | < 200 | mešana | pesek in mulj |
| R-E4 | Nižina: srednje velikosti, srednjegorska | 11 in 12 | 100–1 000 | 200–500 | mešana | pesek in gramoz |

Tip

Značilnosti reke

Ekoregija

Prispevna površina

(km2)

Nadmorska višina

(m)

Geologija

Podlaga

R-E1

Karpati: majhne do srednje velikosti, srednjegorska

10

10–1 000

500–800

silikatna

gramoz in prod

R-E2

Nižina: majhne do srednje velikosti, nižinska

11 in 12

100–1 000

< 200

mešana

pesek in mulj

R-E4

Nižina: srednje velikosti, srednjegorska

11 in 12

100–1 000

200–500

mešana

pesek in gramoz

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tip R-E1: | Češka, Madžarska, Romunija, Slovaška |
| --- | --- |
| Tip R-E2: | Češka, Madžarska, Romunija, Slovaška |
| Tip R-E4: | Avstrija, Češka, Madžarska, Slovaška, Slovenija |

Tip R-E1:

Češka, Madžarska, Romunija, Slovaška

Tip R-E2:

Češka, Madžarska, Romunija, Slovaška

Tip R-E4:

Avstrija, Češka, Madžarska, Slovaška, Slovenija

REZULTATI

Biološki element kakovosti: bentoški nevretenčarji

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip in država | Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Tip R-E1, R-E2, R-E4 |
| Slovaška | Slovaški sistem za ocenjevanje ekološkega stanja rek | 0,80 | 0,60 |
| Tip R-E4 |
| Avstrija | Avstrijski sistem za ocenjevanje ekološkega stanja rek (najslabši rezultat med multimetrijskimi indeksi za splošno degradacijo in saprobnim indeksom) | 0,80 | 0,60 |

Tip in država

Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Tip R-E1, R-E2, R-E4

Slovaška

Slovaški sistem za ocenjevanje ekološkega stanja rek

0,80

0,60

Tip R-E4

Avstrija

Avstrijski sistem za ocenjevanje ekološkega stanja rek (najslabši rezultat med multimetrijskimi indeksi za splošno degradacijo in saprobnim indeksom)

0,80

0,60

VRSTA VODE: Reke

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Sredozemska

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Značilnosti reke | Prispevna površina (km2) | Nadmorska višina (m) | Geologija | Rečni režim |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-M1 | Majhna, srednjegorska, sredozemski potoki | 10–100 | 200–800 | Mešani materiali | Zelo sezonski |
| R-M2 | Majhne/srednje velikosti, nižinska, sredozemski potoki | 10–1 000 | < 400 | Mešani materiali | Zelo sezonski |
| R-M4 | Majhne/srednje velikosti, sredozemski gorski potoki | 10–1 000 | 400–1 500 | Brez silicija | Zelo sezonski |
| R-M5 | Majhna, nižinska, občasna | 10–100 | < 300 | Mešani materiali | Občasni |

Tip

Značilnosti reke

Prispevna površina (km2)

Nadmorska višina (m)

Geologija

Rečni režim

R-M1

Majhna, srednjegorska, sredozemski potoki

10–100

200–800

Mešani materiali

Zelo sezonski

R-M2

Majhne/srednje velikosti, nižinska, sredozemski potoki

10–1 000

< 400

Mešani materiali

Zelo sezonski

R-M4

Majhne/srednje velikosti, sredozemski gorski potoki

10–1 000

400–1 500

Brez silicija

Zelo sezonski

R-M5

Majhna, nižinska, občasna

10–100

< 300

Mešani materiali

Občasni

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tip R-M1: | Francija, Grčija, Italija, Portugalska, Slovenija, Španija |
| --- | --- |
| Tip R-M2: | Francija, Grčija, Italija, Portugalska, Španija |
| Tip R-M4: | Ciper, Francija, Grčija, Italija, Španija |
| Tip R-M5: | Ciper, Italija, Portugalska, Slovenija, Španija |

Tip R-M1:

Francija, Grčija, Italija, Portugalska, Slovenija, Španija

Tip R-M2:

Francija, Grčija, Italija, Portugalska, Španija

Tip R-M4:

Ciper, Francija, Grčija, Italija, Španija

Tip R-M5:

Ciper, Italija, Portugalska, Slovenija, Španija

REZULTATI

Biološki element kakovosti: bentoški nevretenčarji

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip in država | Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| R-M1 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Grčija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Italija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,72 |
| Portugalska | North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN | 0,92 | 0,69 |
| Španija | IBMWP | 0,78 | 0,48 |
| R-M2 |
| Grčija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,71 |
| Italija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Portugalska | North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN | 0,87 | 0,66 |
| R-M4 |
| Ciper | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Grčija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Italija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Španija | IBMWP | 0,83 | 0,51 |
| R-M5 |
| Italija | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Portugalska | South Invertebrate Portuguese Index, IPtIS | 0,98 | 0,72 |
| Španija | IBMWP | 0,91 | 0,55 |

Tip in država

Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

R-M1

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007

0,94

0,81

Grčija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Italija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,72

Portugalska

North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN

0,92

0,69

Španija

IBMWP

0,78

0,48

R-M2

Grčija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,71

Italija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Portugalska

North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN

0,87

0,66

R-M4

Ciper

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Grčija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Italija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Španija

IBMWP

0,83

0,51

R-M5

Italija

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Portugalska

South Invertebrate Portuguese Index, IPtIS

0,98

0,72

Španija

IBMWP

0,91

0,55

Biološki element kakovosti: fitobentos

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip in država | Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| R-M1 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) Norme AFNOR NF T 90 (-354) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugalska | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Španija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,90 | 0,67 |
| R-M2 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) Norme AFNOR NF T 90 (-354) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugalska | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Španija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,93 | 0,70 |
| R-M4 |
| Španija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,68 |
| R-M5 |
| Portugalska | Evropski indeks (CEE) | 0,85 | 0,64 |
| Španija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,95 | 0,71 |

Tip in država

Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

R-M1

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) Norme AFNOR NF T 90 (-354) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007

0,93

0,80

Portugalska

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Španija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,90

0,67

R-M2

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) Norme AFNOR NF T 90 (-354) in okrožnica MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 št. 14 z dne 28. julija 2005, spremenjena 13. junija 2007

0,93

0,80

Portugalska

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Španija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,93

0,70

R-M4

Španija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,68

R-M5

Portugalska

Evropski indeks (CEE)

0,85

0,64

Španija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,95

0,71

VRSTA VODE: Reke

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Severna

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Značilnosti reke | Prispevna površina (del reke) | Nadmorska višina in geomorfologija | Alkalnost
  (meq/l) | Organski material
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-N1 | Majhna, nižinska, silikatna, zmerno alkalna | 10–100 km2 | < 200 m ali pod najvišjo višino obale | 0,2–1 | < 30
  (< 150 na Irskem) |
| R-N3 | Majhna/srednje velikosti, nižinska, organska | 10–1 000 km2 | < 0,2 | > 30 |
| R-N4 | Srednje velikosti, nižinska, silikatna, zmerno alkalna | 100–1 000 km2 | 0,2–1 | < 30 |
| R-N5 | Majhna, srednjegorska, silikatna | 10–100 km2 | Med nižino in gorovjem | < 0,2 | < 30 |

Tip

Značilnosti reke

Prispevna površina (del reke)

Nadmorska višina in geomorfologija

Alkalnost

(meq/l)

Organski material

(mg Pt/l)

R-N1

Majhna, nižinska, silikatna, zmerno alkalna

10–100 km2

< 200 m ali pod najvišjo višino obale

0,2–1

< 30

(< 150 na Irskem)

R-N3

Majhna/srednje velikosti, nižinska, organska

10–1 000 km2

< 0,2

> 30

R-N4

Srednje velikosti, nižinska, silikatna, zmerno alkalna

100–1 000 km2

0,2–1

< 30

R-N5

Majhna, srednjegorska, silikatna

10–100 km2

Med nižino in gorovjem

< 0,2

< 30

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tip R-N1: | Finska, Irska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |
| Tip R-N3: | Finska, Irska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo |
| Tip R-N4: | Finska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo |
| Tip R-N5: | Finska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo |

Tip R-N1:

Finska, Irska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo

Tip R-N3:

Finska, Irska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo

Tip R-N4:

Finska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo

Tip R-N5:

Finska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo

REZULTATI

Biološki element kakovosti: bentoški nevretenčarji

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Naslednji rezultati veljajo za vse zgoraj opisane tipe

| Država | Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Finska | Multimetrijski sistem, oblikovana prva verzija | 0,80 | 0,60 |
| Irska | Quality Rating System (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Norveška | Average score per taxon (ASPT) | 0,99 | 0,87 |
| Švedska | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Združeno kraljestvo | River Invertebrate Classification Tool (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Država

Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Finska

Multimetrijski sistem, oblikovana prva verzija

0,80

0,60

Irska

Quality Rating System (Q-value)

0,85

0,75

Norveška

Average score per taxon (ASPT)

0,99

0,87

Švedska

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Združeno kraljestvo

River Invertebrate Classification Tool (RICT)

0,97

0,86

Biološki element kakovosti: fitobentos

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Naslednji rezultati veljajo za vse zgoraj opisane tipe

| Država | Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Finska | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,80 |
| Irska | Revised form of Trophic Diatom Index (TDI) | 0,93 | 0,78 |
| Švedska | Švedske metode za ocenjevanje, švedski predpisi EPA (NFS 2008:1), ki temeljijo na indeksu Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,89 | 0,74 |
| Združeno kraljestvo | Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) | 0,93 | 0,78 |

Država

Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Finska

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,80

Irska

Revised form of Trophic Diatom Index (TDI)

0,93

0,78

Švedska

Švedske metode za ocenjevanje, švedski predpisi EPA (NFS 2008:1), ki temeljijo na indeksu Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,89

0,74

Združeno kraljestvo

Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES)

0,93

0,78

VRSTA VODE: Jezera

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Atlantska

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Značilnosti jezera | Nadmorska višina
  (m) | Povprečna globina
  (m) | Alkalnost
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LA1/2 | Nižinsko, plitvo, apnenčasto, majhno in veliko | < 200 | 3–15 | > 1 |

Tip

Značilnosti jezera

Nadmorska višina

(m)

Povprečna globina

(m)

Alkalnost

(meq/l)

LA1/2

Nižinsko, plitvo, apnenčasto, majhno in veliko

< 200

3–15

> 1

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

Irska in Združeno kraljestvo

REZULTATI

Biološki element kakovosti: fitoplankton

Fitoplankton: parameter, ki kaže biomaso (klorofil-a)

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

Naslednji rezultati se nanašajo na povprečne vrednosti rastne sezone in veljajo za vse države, ki jim je skupen tip

| Tip | Razmerja ekološke kakovosti | Koncentracije klorofila-a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| LA1/2 | 0,55 | 0,32 | 4,6—7,0 | 8,0—12,0 |

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Koncentracije klorofila-a (μg/l)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

LA1/2

0,55

0,32

4,6—7,0

8,0—12,0

VRSTA VODE: Jezera

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Alpska

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Značilnosti jezera | Nadmorska višina
  (m) | Povprečna globina
  (m) | Alkalnost
  (meq/l) | Velikost jezera
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-AL3 | Nižinsko ali srednjegorsko, globoko, zmerne do visoke alkalnosti (gorski vpliv), veliko | 50–800 | > 15 | > 1 | > 0,5 |
| L-AL4 | Srednjegorsko, plitvo, zmerne do visoke alkalnosti (alpski vpliv), veliko | 200–800 | 3–15 | > 1 | > 0,5 |

Tip

Značilnosti jezera

Nadmorska višina

(m)

Povprečna globina

(m)

Alkalnost

(meq/l)

Velikost jezera

(km2)

L-AL3

Nižinsko ali srednjegorsko, globoko, zmerne do visoke alkalnosti (gorski vpliv), veliko

50–800

> 15

> 1

> 0,5

L-AL4

Srednjegorsko, plitvo, zmerne do visoke alkalnosti (alpski vpliv), veliko

200–800

3–15

> 1

> 0,5

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tipa L-AL3 in L-AL4: | Avstrija, Francija, Nemčija, Italija in Slovenija |
| --- | --- |

Tipa L-AL3 in L-AL4:

Avstrija, Francija, Nemčija, Italija in Slovenija

REZULTATI

Biološki element kakovosti: fitoplankton

Fitoplankton: parameter, ki kaže biomaso

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

Naslednji rezultati se nanašajo na povprečne letne vrednosti in veljajo za vse države, ki jim je skupen tip. Države članice se lahko odločijo, ali bodo uporabljale klorofil-a, skupni biovolumen ali oba parametra.

Klorofil-a

| Tip | Razmerja ekološke kakovosti | Koncentracije klorofila-a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| L-AL3 | 0,70 | 0,40 | 2,1—2,7 | 3,8—4,7 |
| L-AL4 | 0,75 | 0,41 | 3,6—4,4 | 6,6—8,0 |

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Koncentracije klorofila-a (μg/l)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

L-AL3

0,70

0,40

2,1—2,7

3,8—4,7

L-AL4

0,75

0,41

3,6—4,4

6,6—8,0

Skupni biovolumen

| Tip | Razmerja ekološke kakovosti | Skupni biovolumni (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| L-AL3 | 0,60 | 0,25 | 0,3—0,5 | 0,8—1,2 |
| L-AL4 | 0,64 | 0,26 | 0,8—1,1 | 1,9—2,7 |

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Skupni biovolumni (mm3/l)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

L-AL3

0,60

0,25

0,3—0,5

0,8—1,2

L-AL4

0,64

0,26

0,8—1,1

1,9—2,7

Fitoplankton: parametri, ki kažejo taksonomsko sestavo in številčnost

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih parametrov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Država | Parametri, za katere je bila izvedena interkalibracija | Tip | Razmerja ekološke kakovosti | Meje med razredi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Avstrija
  Slovenija | Brettum index | L-AL3 | 0,94 | 0,83 | 4,12—4,34 | 3,64—3,83 |
| L-AL4 | 0,94 | 0,81 | 3,69—3,87 | 3,20—3,34 |
| Nemčija | PTSI (Phytoplankton Taxa Lake Index) | L-AL3 | 0,60 | 0,43 | 1,25 | 1,75 |
| L-AL4 | 0,71 | 0,56 | 1,75 | 2,25 |
| Italija | PTIot (Phytoplankton Taxa Index) | L-AL 3
  (povprečna globina < 100 m) | 0,95 | 0,89 | 3,43 | 3,22 |
| L-AL4 | 0,95 | 0,85 | 3,37 | 3,01 |
| PTIspecies (Phytoplankton Taxa Index) | L-AL 3 (povprečna globina > 100 m) | 0,93 | 0,82 | 4,00 | 3,50 |

Država

Parametri, za katere je bila izvedena interkalibracija

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Meje med razredi

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Avstrija

Slovenija

Brettum index

L-AL3

0,94

0,83

4,12—4,34

3,64—3,83

L-AL4

0,94

0,81

3,69—3,87

3,20—3,34

Nemčija

PTSI (Phytoplankton Taxa Lake Index)

L-AL3

0,60

0,43

1,25

1,75

L-AL4

0,71

0,56

1,75

2,25

Italija

PTIot (Phytoplankton Taxa Index)

L-AL 3
  (povprečna globina < 100 m)

0,95

0,89

3,43

3,22

L-AL4

0,95

0,85

3,37

3,01

PTIspecies (Phytoplankton Taxa Index)

L-AL 3 (povprečna globina > 100 m)

0,93

0,82

4,00

3,50

Biološki element kakovosti: makrofiti

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip in država | Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Avstrija
  Tip L-AL3 in L-AL4 | Avstrijski sistem za ocenjevanje makrofitov Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), Modul 1 | 0,80 | 0,60 |
| Nemčija
  Tip L-AL3 | Nemški sistem za ocenjevanje makrofitov/fitobentosov: Modul 1 | 0,78 | 0,51 |
| Nemčija
  Tip L-AL4 | Nemški sistem za ocenjevanje makrofitov/fitobentosov: Modula 1 in 2 | 0,71 | 0,47 |

Tip in država

Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Avstrija

Tip L-AL3 in L-AL4

Avstrijski sistem za ocenjevanje makrofitov Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), Modul 1

0,80

0,60

Nemčija

Tip L-AL3

Nemški sistem za ocenjevanje makrofitov/fitobentosov: Modul 1

0,78

0,51

Nemčija

Tip L-AL4

Nemški sistem za ocenjevanje makrofitov/fitobentosov: Modula 1 in 2

0,71

0,47

VRSTA VODE: Jezera

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Osrednja/baltska

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Značilnosti jezera | Nadmorska višina (m) | Povprečna globina (m) | Alkalnost (meq/l) | Zadrževalni čas (v letih) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | Nižinsko, plitvo, apnenčasto | < 200 | 3–15 | > 1 | 1–10 |
| L-CB2 | Nižinsko, zelo plitvo, apnenčasto | < 200 | < 3 | > 1 | 0,1–1 |
| L-CB3 | Nižinsko, plitvo, majhno, silikatno (zmerno alkalno) | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 1–10 |

Tip

Značilnosti jezera

Nadmorska višina (m)

Povprečna globina (m)

Alkalnost (meq/l)

Zadrževalni čas (v letih)

L-CB1

Nižinsko, plitvo, apnenčasto

< 200

3–15

> 1

1–10

L-CB2

Nižinsko, zelo plitvo, apnenčasto

< 200

< 3

> 1

0,1–1

L-CB3

Nižinsko, plitvo, majhno, silikatno (zmerno alkalno)

< 200

3–15

0,2–1

1–10

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tipa L-CB1 in L-CB2: | Belgija, Nemčija, Danska, Estonija, Francija, Litva, Latvija, Nizozemska, Poljska, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |
| Tip L-CB3: | Belgija, Danska, Estonija, Francija, Latvija, Poljska |

Tipa L-CB1 in L-CB2:

Belgija, Nemčija, Danska, Estonija, Francija, Litva, Latvija, Nizozemska, Poljska, Združeno kraljestvo

Tip L-CB3:

Belgija, Danska, Estonija, Francija, Latvija, Poljska

REZULTATI

Biološki element kakovosti: fitoplankton

Fitoplankton: parameter, ki kaže biomaso

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

Naslednji rezultati se nanašajo na povprečne vrednosti rastne sezone in veljajo za vse države, ki so jim skupni tipi

| Tip | Razmerja ekološke kakovosti | Koncentracije klorofila-a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| L-CB1 | 0,55 | 0,32 | 4,6—7,0 | 8,0—12,0 |
| L-CB2 | 0,63 | 0,30 | 9,9—11,7 | 21,0—25,0 |
| L-CB3 | 0,57 | 0,31 | 4,3—6,5 | 8,0—12,0 |

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Koncentracije klorofila-a (μg/l)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

L-CB1

0,55

0,32

4,6—7,0

8,0—12,0

L-CB2

0,63

0,30

9,9—11,7

21,0—25,0

L-CB3

0,57

0,31

4,3—6,5

8,0—12,0

Biološki element kakovosti: makrofiti

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Naslednji rezultati veljajo za tipa LCB1 in LCB2

| Država | Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Belgija | Flamski sistem za ocenjevanje makrofitov | 0,80 | 0,60 |
| Nemčija | Nemški sistem za ocenjevanje makrofitov: Referenčni indeks | 0,75 | 0,50 |
| Estonija | Estonski sistem za ocenjevanje makrofitov | 0,80 | 0,60 |
| Latvija | Latvijski sistem za ocenjevanje makrofitov | 0,80 | 0,60 |
| Nizozemska | Nizozemski sistem za ocenjevanje makrofitov (KRW-Maatlat) | 0,80 | 0,60 |
| Združeno kraljestvo | Sistem za ocenjevanje makrofitov Združenega kraljestva LEAFPACS | 0,80 | 0,60 |

Država

Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Belgija

Flamski sistem za ocenjevanje makrofitov

0,80

0,60

Nemčija

Nemški sistem za ocenjevanje makrofitov: Referenčni indeks

0,75

0,50

Estonija

Estonski sistem za ocenjevanje makrofitov

0,80

0,60

Latvija

Latvijski sistem za ocenjevanje makrofitov

0,80

0,60

Nizozemska

Nizozemski sistem za ocenjevanje makrofitov (KRW-Maatlat)

0,80

0,60

Združeno kraljestvo

Sistem za ocenjevanje makrofitov Združenega kraljestva LEAFPACS

0,80

0,60

VRSTA VODE: Jezera

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Sredozemska

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Značilnosti jezera | Nadmorska višina
  (m) | Povprečna letna količina padavin (mm) in temperatura ( oC) | Povprečna globina
  (m) | Alkalnost
  (meq/l) | Velikost jezera
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-M5/7 | Vodni zbiralniki, globoko, veliko, silikatno, „vlažna območja“ prispevna površina < 20 000 km2 | 0–800 | > 800 ali < 15 | > 15 | < 1 | > 0,5 |
| L-M8 | Vodni zbiralniki, globoko, veliko, apnenčasto, prispevna površina < 20 000 km2 | 0–800 | — | > 15 | > 1 | > 0,5 |

Tip

Značilnosti jezera

Nadmorska višina

(m)

Povprečna letna količina padavin (mm) in temperatura ( oC)

Povprečna globina

(m)

Alkalnost

(meq/l)

Velikost jezera

(km2)

L-M5/7

Vodni zbiralniki, globoko, veliko, silikatno, „vlažna območja“ prispevna površina < 20 000 km2

0–800

> 800 ali < 15

> 15

< 1

> 0,5

L-M8

Vodni zbiralniki, globoko, veliko, apnenčasto, prispevna površina < 20 000 km2

0–800

—

> 15

> 1

> 0,5

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tip L-M5/7: | Grčija, Francija, Portugalska, Španija, Romunija |
| --- | --- |
| Tip L-M8: | Ciper, Grčija, Francija, Italija, Španija, Romunija |

Tip L-M5/7:

Grčija, Francija, Portugalska, Španija, Romunija

Tip L-M8:

Ciper, Grčija, Francija, Italija, Španija, Romunija

REZULTATI

Biološki element kakovosti: fitoplankton

Fitoplankton: parametri, ki kažejo biomaso

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

Naslednji rezultati se nanašajo na povprečne poletne vrednosti za fotično cono in veljajo za vse države, ki jim je skupen tip. Države članice se lahko odločijo, ali bodo uporabljale klorofil-a, skupni biovolumen ali oba parametra.

Klorofil-a

| Tip | Razmerja ekološke kakovosti | Koncentracije klorofila-a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| L-M5/7 | 0,21 | 6,7—9,5 |
| L-M8 | 0,43 | 4,2—6,0 |

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Koncentracije klorofila-a (μg/l)

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

L-M5/7

0,21

6,7—9,5

L-M8

0,43

4,2—6,0

Skupni biovolumen

| Tip | Razmerja ekološke kakovosti | Skupni biovolumen (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| L-M5/7 | 0,19 | 1,9 |
| L-M8 | 0,36 | 2,1 |

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Skupni biovolumen (mm3/l)

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

L-M5/7

0,19

1,9

L-M8

0,36

2,1

Fitoplankton: parametri, ki kažejo taksonomsko sestavo in številčnost

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

Naslednji rezultati se nanašajo na povprečne poletne vrednosti za fotično cono in veljajo za vse države, ki jim je skupen tip. Države članice morajo uporabljati vsaj enega od parametrov, za katere je bila izvedena interkalibracija (odstotek cianobakterije, Catalan index in Med PTI index)

Odstotek cianobakterije

| Tip in država | Razmerja ekološke kakovosti | % cianobakterije |
| --- | --- | --- |
| Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Tip L-M5/7 |
| Vse države, ki jim je skupen tip | 0,91 | 9,2 |
| Tip L-M8 |
| Vse države, ki jim je skupen tip | 0,72 | 28,5 |

Tip in država

Razmerja ekološke kakovosti

% cianobakterije

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Tip L-M5/7

Vse države, ki jim je skupen tip

0,91

9,2

Tip L-M8

Vse države, ki jim je skupen tip

0,72

28,5

Razmerja ekološke kakovosti, izračunana kot REK = (100 – vrednost meje)/(100 – referenčna vrednost)

Catalan index

| Tip in država | Razmerja ekološke kakovosti | Catalan index |
| --- | --- | --- |
| Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Tip L-M5/7 |
| Vse države, ki jim je skupen tip | 0,97 | 10,6 |
| Tip L-M8 |
| Vse države, ki jim je skupen tip | 0,98 | 7,7 |

Tip in država

Razmerja ekološke kakovosti

Catalan index

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Tip L-M5/7

Vse države, ki jim je skupen tip

0,97

10,6

Tip L-M8

Vse države, ki jim je skupen tip

0,98

7,7

Razmerja ekološke kakovosti, izračunana kot REK = (400 – vrednost meje)/(400 – referenčna vrednost)

Med PTI index

| Tip in država | Razmerja ekološke kakovosti | Med PTI |
| --- | --- | --- |
| Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Tip L-M5/7 |
| Vse države, ki jim je skupen tip | 0,75 | 2,32 |
| Tip L-M8 |
| Vse države, ki jim je skupen tip | 0,77 | 2,38 |

Tip in država

Razmerja ekološke kakovosti

Med PTI

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Tip L-M5/7

Vse države, ki jim je skupen tip

0,75

2,32

Tip L-M8

Vse države, ki jim je skupen tip

0,77

2,38

VRSTA VODE: Jezera

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Severna

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Značilnosti jezera | Nadmorska višina
  (m) | Povprečna globina
  (m) | Alkalnost
  (meq/l) | Barva
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LN1 | Nižinsko, plitvo, zmerne alkalnosti, ni motno | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | < 30 |
| LN2a | Nižinsko, plitvo, nizke alkalnosti, ni motno | < 200 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN2b | Nižinsko, globoko, nizke alkalnosti, ni motno | < 200 | > 15 | < 0,2 | < 30 |
| LN3a | Nižinsko, plitvo, nizke alkalnosti, delno motno | < 200 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN5 | Srednjegorsko, plitvo, nizke alkalnosti, ni motno | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN6a | Srednjegorsko, plitvo, nizke alkalnosti, delno motno | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN8a | Nižinsko, plitvo, zmerne alkalnosti, delno motno | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 30–90 |

Tip

Značilnosti jezera

Nadmorska višina

(m)

Povprečna globina

(m)

Alkalnost

(meq/l)

Barva

(mg Pt/l)

LN1

Nižinsko, plitvo, zmerne alkalnosti, ni motno

< 200

3–15

0,2–1

< 30

LN2a

Nižinsko, plitvo, nizke alkalnosti, ni motno

< 200

3–15

< 0,2

< 30

LN2b

Nižinsko, globoko, nizke alkalnosti, ni motno

< 200

> 15

< 0,2

< 30

LN3a

Nižinsko, plitvo, nizke alkalnosti, delno motno

< 200

3–15

< 0,2

30–90

LN5

Srednjegorsko, plitvo, nizke alkalnosti, ni motno

200–800

3–15

< 0,2

< 30

LN6a

Srednjegorsko, plitvo, nizke alkalnosti, delno motno

200–800

3–15

< 0,2

30–90

LN8a

Nižinsko, plitvo, zmerne alkalnosti, delno motno

< 200

3–15

0,2–1

30–90

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tipi LN1, LN2a, LN3a, LN8a: | Irska, Finska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |
| Tipi LN2b, LN5 in LN6a: | Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo |

Tipi LN1, LN2a, LN3a, LN8a:

Irska, Finska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo

Tipi LN2b, LN5 in LN6a:

Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo

Biološki element kakovosti: fitoplankton

Biološki element kakovosti: fitoplankton

Fitoplankton: parameter, ki kaže biomaso

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

Naslednji rezultati se nanašajo na povprečne vrednosti rastne sezone in veljajo za vse države, ki jim je skupen tip

| Tip | Razmerja ekološke kakovosti | Koncentracije klorofila-a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| LN1 | 0,50 | 0,33 | 5,0—7,0 | 7,5—10,5 |
| LN2a | 0,50 | 0,29 | 3,0—5,0 | 5,0—8,5 |
| LN2b | 0,50 | 0,33 | 3,0—5,0 | 4,5—7,5 |
| LN3a | 0,50 | 0,30 | 5,0—7,0 | 8,0—12,0 |
| LN5 | 0,50 | 0,33 | 2,0—4,0 | 3,0—6,0 |
| LN6a | 0,50 | 0,33 | 4,0—6,0 | 6,0—9,0 |
| LN8a | 0,50 | 0,33 | 7,0—10,0 | 10,5—15,0 |

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Koncentracije klorofila-a (μg/l)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

LN1

0,50

0,33

5,0—7,0

7,5—10,5

LN2a

0,50

0,29

3,0—5,0

5,0—8,5

LN2b

0,50

0,33

3,0—5,0

4,5—7,5

LN3a

0,50

0,30

5,0—7,0

8,0—12,0

LN5

0,50

0,33

2,0—4,0

3,0—6,0

LN6a

0,50

0,33

4,0—6,0

6,0—9,0

LN8a

0,50

0,33

7,0—10,0

10,5—15,0

Biološki element kakovosti: makrofiti

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija (za makrofite samo interkalibracija)

| Tip | Značilnosti jezera | Alkalnost (meq/l) | Barva (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| 101 | Nizka alkalnost, ni motno | 0,05—0,2 | < 30 |
| 102 | Nizka alkalnost, motno | 0,05—0,2 | > 30 |
| 201 | Zmerna alkalnost, ni motno | 0,2—1,0 | < 30 |
| 202 | Zmerna alkalnost, motno | 0,2—1,0 | > 30 |
| 301 | Visoka alkalnost, ni motno | > 1,0 | < 30 |
| 302 | Visoka alkalnost, motno | > 1,0 | > 30 |

Tip

Značilnosti jezera

Alkalnost (meq/l)

Barva (mg Pt/l)

101

Nizka alkalnost, ni motno

0,05—0,2

< 30

102

Nizka alkalnost, motno

0,05—0,2

> 30

201

Zmerna alkalnost, ni motno

0,2—1,0

< 30

202

Zmerna alkalnost, motno

0,2—1,0

> 30

301

Visoka alkalnost, ni motno

> 1,0

< 30

302

Visoka alkalnost, motno

> 1,0

> 30

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tipi 101, 102, 201 in 202: | Irska, Finska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |
| Tip 301: | Irska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo |
| Tip 302: | Irska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo |

Tipi 101, 102, 201 in 202:

Irska, Finska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo

Tip 301:

Irska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo

Tip 302:

Irska, Norveška, Švedska, Združeno kraljestvo

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje

| Država | Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Tip | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Irska | Free Macrophyte Index | Vsi tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija | 0,90 | 0,68 |
| Švedska | Trofični indeks za makrofite (Ecke) | Tip 101 | 0,98 | 0,79 |
| Tip 102 | 0,98 | 0,88 |
| Tip 201 | 0,94 | 0,83 |
| Tip 202 | 0,96 | 0,83 |
| Norveška | Trofični indeks za makrofite (Mjelde) | Tip 101 | 0,94 | 0,61 |
| Tip 102 | 0,96 | 0,65 |
| Tip 201 | 0,91 | 0,72 |
| Tip 202 | 0,9 | 0,77 |
| Tip 301 | 0,92 | 0,69 |
| Združeno kraljestvo | Sistem za ocenjevanje makrofitov Združenega kraljestva LEAFPACS | Vsi tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija | 0,80 | 0,60 |

Država

Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Irska

Free Macrophyte Index

Vsi tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija

0,90

0,68

Švedska

Trofični indeks za makrofite (Ecke)

Tip 101

0,98

0,79

Tip 102

0,98

0,88

Tip 201

0,94

0,83

Tip 202

0,96

0,83

Norveška

Trofični indeks za makrofite (Mjelde)

Tip 101

0,94

0,61

Tip 102

0,96

0,65

Tip 201

0,91

0,72

Tip 202

0,9

0,77

Tip 301

0,92

0,69

Združeno kraljestvo

Sistem za ocenjevanje makrofitov Združenega kraljestva LEAFPACS

Vsi tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija

0,80

0,60

VRSTA VODE: Obalno morje in somornica

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Baltska

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Slanost (psu) | Izpostavljenost | Globina | Število dni, ko vodo pokriva led | Druge značilnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CW B0 | 0,5–3 | v zavetju | plitva | > 150 | Predeli v Botnijskem zalivu (Northern Quark) |
| CW B2 | 3–6 | v zavetju | plitva | 90–150 | Predeli v Botnijskem morju |
| CW B3 a | 3–6 | v zavetju | plitva | ~90 | Predeli na območju, ki se razteza od južnega Botnijskega morja do Arhipelaškega morja in zahodnega Finskega zaliva |
| CW B3 b | 3–6 | izpostavljena | plitva | ~90 |
| CW B12 a

  Vzhodno Baltsko morje | 5–8 | v zavetju | plitva | — | Predeli v Riškem zalivu |
| CW B12 b

  Zahodno Baltsko morje | 8–22 | v zavetju | plitva | — | Predeli ob južni obali Švedske in ob odprti obali južnozahodnega Baltskega morja ob Danski in Nemčiji |
| CW B13 | 6–22 | izpostavljena | plitva | — | Predeli ob obali Estonije, Latvije in Litve, poljska obala in danski otok Bornholm |
| CW B 14 | 6–22 | v zavetju | plitva | — | Lagune |
| TW B 13 | 6–22 | izpostavljena | plitva | — | Somornica. Predeli ob obali Litve in Poljske |

Tip

Slanost (psu)

Izpostavljenost

Globina

Število dni, ko vodo pokriva led

Druge značilnosti

CW B0

0,5–3

v zavetju

plitva

> 150

Predeli v Botnijskem zalivu (Northern Quark)

CW B2

3–6

v zavetju

plitva

90–150

Predeli v Botnijskem morju

CW B3 a

3–6

v zavetju

plitva

~90

Predeli na območju, ki se razteza od južnega Botnijskega morja do Arhipelaškega morja in zahodnega Finskega zaliva

CW B3 b

3–6

izpostavljena

plitva

~90

CW B12 a

Vzhodno Baltsko morje

5–8

v zavetju

plitva

—

Predeli v Riškem zalivu

CW B12 b

Zahodno Baltsko morje

8–22

v zavetju

plitva

—

Predeli ob južni obali Švedske in ob odprti obali južnozahodnega Baltskega morja ob Danski in Nemčiji

CW B13

6–22

izpostavljena

plitva

—

Predeli ob obali Estonije, Latvije in Litve, poljska obala in danski otok Bornholm

CW B 14

6–22

v zavetju

plitva

—

Lagune

TW B 13

6–22

izpostavljena

plitva

—

Somornica. Predeli ob obali Litve in Poljske

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tipi CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b: | Finska, Švedska |
| --- | --- |
| Tip CWB12a: | Estonija |
| Tip CWB12b: | Nemčija, Danska, Švedska |
| Tip CWB13: | Danska, Estonija, Litva, Latvija, Poljska |
| Tip CWB14: | Danska, Poljska |
| Tip TWB13: | Litva, Poljska |

Tipi CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b:

Finska, Švedska

Tip CWB12a:

Estonija

Tip CWB12b:

Nemčija, Danska, Švedska

Tip CWB13:

Danska, Estonija, Litva, Latvija, Poljska

Tip CWB14:

Danska, Poljska

Tip TWB13:

Litva, Poljska

REZULTATI

Biološki element kakovosti: bentoški nevretenčarji

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip in država | Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| CW B0 |
| Finska | Finski indeks BBI (Brackish water Benthic Index) | 0,99 | 0,59 |
| Švedska | Švedski multimetrijski indeks BQI (biological quality index) (favna v mehkem sedimentu) | 0,77 | 0,31 |
| CW B2 |
| Finska | Finski indeks BBI (Brackish water Benthic Index) | 0,95 | 0,57 |
| Švedska | Švedski multimetrijski indeks BQI (biological quality index) (favna v mehkem sedimentu) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 a |
| Finska | Finski indeks BBI (Brackish water Benthic Index) | 0,89 | 0,53 |
| Švedska | Švedski multimetrijski indeks BQI (biological quality index) (favna v mehkem sedimentu) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 b |
| Finska | Finski indeks BBI (Brackish water Benthic Index) | 0,90 | 0,54 |
| Švedska | Švedski multimetrijski indeks BQI (biological quality index) (favna v mehkem sedimentu) | 0,76 | 0,29 |

Tip in država

Nacionalni sistem za razvrščanje, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

CW B0

Finska

Finski indeks BBI (Brackish water Benthic Index)

0,99

0,59

Švedska

Švedski multimetrijski indeks BQI (biological quality index) (favna v mehkem sedimentu)

0,77

0,31

CW B2

Finska

Finski indeks BBI (Brackish water Benthic Index)

0,95

0,57

Švedska

Švedski multimetrijski indeks BQI (biological quality index) (favna v mehkem sedimentu)

0,76

0,29

CW B3 a

Finska

Finski indeks BBI (Brackish water Benthic Index)

0,89

0,53

Švedska

Švedski multimetrijski indeks BQI (biological quality index) (favna v mehkem sedimentu)

0,76

0,29

CW B3 b

Finska

Finski indeks BBI (Brackish water Benthic Index)

0,90

0,54

Švedska

Švedski multimetrijski indeks BQI (biological quality index) (favna v mehkem sedimentu)

0,76

0,29

Biološki element kakovosti: fitoplankton

Fitoplankton: parameter, ki kaže biomaso (klorofil-a)

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

Sledeči rezultati veljajo za poletno povprečje maj/junij–september

| Tip in država | Razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje | Vrednosti/obseg parametrov
  klorofil-a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| CW B0 | | | | |
| Vse države, ki jim je skupen tip | 0,76 | 0,56 | 1,7 (1,5—1,8) | 2,3 (2,0—2,7) |
| CW B2 | | | | |
| Vse države, ki jim je skupen tip | 0,78 | 0,56 | 1,8 | 2,5 (2,3—2,6) |
| CW B3 a | | | | |
| V zavetju
  Vse države, ki jim je skupen tip | 0,71 | 0,49 | 2,4 (2,2—2,6) | 3,5 (2,9—4,0) |
| CW B3 b | | | | |
| Izpostavljena
  Vse države, ki jim je skupen tip | 0,81 | 0,68 | 1,5 | 1,8 |
| CW B 12 a | | | | |
| Vzhodno Baltsko morje
  Slanost 5–8 psu
  Vse države, ki jim je skupen tip | 0,82 | 0,66 | 2,2 | 2,7 |
| CW B 12 b | | | | |
| Zahodno Baltsko morje
  Slanost 8–22 psu
  Vse države, ki jim je skupen tip | 0,92 | 0,63 | 1,3 (1,1—1,5) | 1,9 |
| CW B 13 | | | | |
| Danska, Estonija in Latvija | 0,92 | 0,75 | 1,3 | 1,6 |
| CW B 14 | | | | |
| Danska | 0,82 | 0,56 | 1,1 | 1,6 |
| TW B 13 | | | | |
| Vse države, ki jim je skupen tip | 0,90 | 0,66 | 4,2 | 5,8 |

Tip in država

Razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje

Vrednosti/obseg parametrov

klorofil-a (μg/l)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

CW B0

Vse države, ki jim je skupen tip

0,76

0,56

1,7 (1,5—1,8)

2,3 (2,0—2,7)

CW B2

Vse države, ki jim je skupen tip

0,78

0,56

1,8

2,5 (2,3—2,6)

CW B3 a

V zavetju

Vse države, ki jim je skupen tip

0,71

0,49

2,4 (2,2—2,6)

3,5 (2,9—4,0)

CW B3 b

Izpostavljena

Vse države, ki jim je skupen tip

0,81

0,68

1,5

1,8

CW B 12 a

Vzhodno Baltsko morje

Slanost 5–8 psu

Vse države, ki jim je skupen tip

0,82

0,66

2,2

2,7

CW B 12 b

Zahodno Baltsko morje

Slanost 8–22 psu

Vse države, ki jim je skupen tip

0,92

0,63

1,3 (1,1—1,5)

1,9

CW B 13

Danska, Estonija in Latvija

0,92

0,75

1,3

1,6

CW B 14

Danska

0,82

0,56

1,1

1,6

TW B 13

Vse države, ki jim je skupen tip

0,90

0,66

4,2

5,8

Biološki element kakovosti: kritosemenke

Kritosemenke: parameter, ki kaže številčnost (največja globina morske trave (Zostera marina))

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

| Tip in država | Razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje | Vrednosti/obsegi parametrov
  Največja globina (m) morske trave (Zostera marina) |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| CW B 12 b | | | | |
| Danska in Nemčija
  Odprta obala | 0,90 | 0,74 | 8,5 (8,0—9,4) | 7 (6,6—7,1) |

Tip in država

Razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje

Vrednosti/obsegi parametrov

Največja globina (m) morske trave (Zostera marina)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

CW B 12 b

Danska in Nemčija

Odprta obala

0,90

0,74

8,5 (8,0—9,4)

7 (6,6—7,1)

VRSTA VODE: Obalno morje in somornica

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Severovzhodni Atlantik

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Opis lastnosti | Slanost (psu)
  Razpon bibavice (m)
  Globina (m) | Hitrost tokov (vozli)
  Izpostavljenost | Mešanje
  Zadrževalni čas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEA1/26a | Odprti ocean, izpostavljena ali v zavetju, evhalina, plitva | > 30
  Srednja amplituda bibavice 1–5
  < 30 | Srednja 1–3
  Izpostavljena ali v zavetju | Dobro premešana
  Več dni |
| NEA1/26b | Zaprta morja, izpostavljena ali v zavetju, evhalina, plitva | > 30
  Srednja amplituda bibavice 1–5
  < 30 | Srednja 1–3
  Izpostavljena ali v zavetju | Dobro premešana
  Več dni |
| NEA1/26c | Zaprta morja, zaprta ali v zavetju, delno stratificirana | > 30
  Majhna/srednja amplituda bibavice < 1–5
  < 30 | Srednja 1–3
  Izpostavljena ali v zavetju | Delno stratificirana
  Več dni ali tednov |
| NEA1/26d | Skandinavska obala, izpostavljena ali v zavetju, plitva | > 30
  Majhna amplituda bibavice < 1
  < 30 | Majhna < 1
  Izpostavljena ali zmerno izpostavljena | Delno stratificirana
  Več dni ali tednov |
| NEA1/26e | Predeli dvigovanja pridnene vode, izpostavljena ali v zavetju, evhalina, plitva | > 30
  Srednja amplituda bibavice 1–5
  < 30 | Srednja 1–3
  Izpostavljena ali v zavetju | Dobro premešana
  Več dni |
| NEA3/4 | Polihalina, izpostavljena ali zmerno izpostavljena (Tip Vatsko morje) | Polihalina 18–30
  Srednja amplituda bibavice 1–5
  < 30 | Srednja 1–3
  Izpostavljena ali zmerno izpostavljena | Dobro premešana
  Več dni |
| NEA7 | Globoki fjordski in morsko-jezerski sistemi | > 30
  Srednja amplituda bibavice 1–5
  > 30 | Majhna < 1
  V zavetju | Dobro premešana
  Več dni |
| NEA8 | Tip Skagerrak Inner Arc, polihalina, srednja amplituda bibavice, v zavetju, plitva | Polihalina 18–30
  Majhna amplituda bibavice < 1
  < 30 | Majhna < 1
  V zavetju | Delno stratificirana
  Več dni ali tednov |
| NEA9 | Fjord s plitvim pragom ob ustju z zelo veliko največjo globino v osrednjem delu s slabo izmenjavo globinske vode | Polihalina 18–30
  Majhna amplituda bibavice < 1
  > 30 | Majhna < 1
  V zavetju | Delno stratificirana
  Več tednov |
| NEA10 | Tip Skagerrak Inner Arc, polihalina, majhna amplituda bibavice, v zavetju, plitva | Polihalina 18–30
  Majhna amplituda bibavice < 1
  > 30 | Majhna < 1
  Izpostavljena | Delno stratificirana
  Več dni |
| NEA11 | Somornica | Oligohalina 0–35
  Majhna do velika amplituda bibavice
  < 30 | Različna
  Izpostavljena ali zmerno izpostavljena | Delno ali v celoti stratificirana
  Več dni ali tednov |

Tip

Opis lastnosti

Slanost (psu)

Razpon bibavice (m)

Globina (m)

Hitrost tokov (vozli)

Izpostavljenost

Mešanje

Zadrževalni čas

NEA1/26a

Odprti ocean, izpostavljena ali v zavetju, evhalina, plitva

> 30

Srednja amplituda bibavice 1–5

< 30

Srednja 1–3

Izpostavljena ali v zavetju

Dobro premešana

Več dni

NEA1/26b

Zaprta morja, izpostavljena ali v zavetju, evhalina, plitva

> 30

Srednja amplituda bibavice 1–5

< 30

Srednja 1–3

Izpostavljena ali v zavetju

Dobro premešana

Več dni

NEA1/26c

Zaprta morja, zaprta ali v zavetju, delno stratificirana

> 30

Majhna/srednja amplituda bibavice < 1–5

< 30

Srednja 1–3

Izpostavljena ali v zavetju

Delno stratificirana

Več dni ali tednov

NEA1/26d

Skandinavska obala, izpostavljena ali v zavetju, plitva

> 30

Majhna amplituda bibavice < 1

< 30

Majhna < 1

Izpostavljena ali zmerno izpostavljena

Delno stratificirana

Več dni ali tednov

NEA1/26e

Predeli dvigovanja pridnene vode, izpostavljena ali v zavetju, evhalina, plitva

> 30

Srednja amplituda bibavice 1–5

< 30

Srednja 1–3

Izpostavljena ali v zavetju

Dobro premešana

Več dni

NEA3/4

Polihalina, izpostavljena ali zmerno izpostavljena (Tip Vatsko morje)

Polihalina 18–30

Srednja amplituda bibavice 1–5

< 30

Srednja 1–3

Izpostavljena ali zmerno izpostavljena

Dobro premešana

Več dni

NEA7

Globoki fjordski in morsko-jezerski sistemi

> 30

Srednja amplituda bibavice 1–5

> 30

Majhna < 1

V zavetju

Dobro premešana

Več dni

NEA8

Tip Skagerrak Inner Arc, polihalina, srednja amplituda bibavice, v zavetju, plitva

Polihalina 18–30

Majhna amplituda bibavice < 1

< 30

Majhna < 1

V zavetju

Delno stratificirana

Več dni ali tednov

NEA9

Fjord s plitvim pragom ob ustju z zelo veliko največjo globino v osrednjem delu s slabo izmenjavo globinske vode

Polihalina 18–30

Majhna amplituda bibavice < 1

> 30

Majhna < 1

V zavetju

Delno stratificirana

Več tednov

NEA10

Tip Skagerrak Inner Arc, polihalina, majhna amplituda bibavice, v zavetju, plitva

Polihalina 18–30

Majhna amplituda bibavice < 1

> 30

Majhna < 1

Izpostavljena

Delno stratificirana

Več dni

NEA11

Somornica

Oligohalina 0–35

Majhna do velika amplituda bibavice

< 30

Različna

Izpostavljena ali zmerno izpostavljena

Delno ali v celoti stratificirana

Več dni ali tednov

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tip NEA1/26a: | Španija, Francija, Irska, Norveška, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |
| Tip NEA1/26b: | Belgija, Francija, Nizozemska in Združeno Kraljestvo |
| Tip NEA1/26c: | Nemčija, Danska |
| Tip NEA1/26d: | Danska |
| Tip NEA1/26e: | Portugalska, Španija |
| Tip NEA3/4: | Nemčija, Nizozemska |
| Tip NEA7: | Norveška, Združeno kraljestvo |
| Tip NEA8: | Danska, Norveška, Švedska |
| Tip NEA9: | Norveška, Švedska |
| Tip NEA10: | Norveška, Švedska |
| Tip NEA11: | Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Nizozemska, Portugalska, Združeno kraljestvo |

Tip NEA1/26a:

Španija, Francija, Irska, Norveška, Združeno kraljestvo

Tip NEA1/26b:

Belgija, Francija, Nizozemska in Združeno Kraljestvo

Tip NEA1/26c:

Nemčija, Danska

Tip NEA1/26d:

Danska

Tip NEA1/26e:

Portugalska, Španija

Tip NEA3/4:

Nemčija, Nizozemska

Tip NEA7:

Norveška, Združeno kraljestvo

Tip NEA8:

Danska, Norveška, Švedska

Tip NEA9:

Norveška, Švedska

Tip NEA10:

Norveška, Švedska

Tip NEA11:

Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Nizozemska, Portugalska, Združeno kraljestvo

REZULTATI

Biološki element kakovosti: bentoški nevretenčarji

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Rezultati veljajo le za habitate v mehkem sedimentu (habitati v mulju/pesku pod bibavičnim pasom)

| Tip in država | Nacionalni sistem za razvrščanje | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Tipi NEA1/26, NEA 3/4 in NEA 7 (indeksi, na katere vplivajo predvsem obogatitev z organskimi snovmi in toksično onesnaženje habitatov v mehkem sedimentu) |
| Danska | DKI | 0,67 | 0,53 |
| Francija | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Nemčija | M-AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Irska | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Norveška | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Portugalska | P-BAT | 0,79 | 0,58 |
| Španija | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Združeno kraljestvo | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Tipa NEA1/26 in NEA3/4 (indeks, na katerega vplivajo večkratni pritiski v raznovrstnih habitatih) |
| Belgija | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Nizozemska | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Tipi NEA8/9/10 |
| Danska | DKI | 0,82 | 0,63 |
| Norveška | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Švedska | BQI | 0,89 | 0,68 |

Tip in država

Nacionalni sistem za razvrščanje

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Tipi NEA1/26, NEA 3/4 in NEA 7 (indeksi, na katere vplivajo predvsem obogatitev z organskimi snovmi in toksično onesnaženje habitatov v mehkem sedimentu)

Danska

DKI

0,67

0,53

Francija

M-AMBI

0,77

0,53

Nemčija

M-AMBI

0,85

0,70

Irska

IQI

0,75

0,64

Norveška

NQI

0,92

0,81

Portugalska

P-BAT

0,79

0,58

Španija

M-AMBI

0,77

0,53

Združeno kraljestvo

IQI

0,75

0,64

Tipa NEA1/26 in NEA3/4 (indeks, na katerega vplivajo večkratni pritiski v raznovrstnih habitatih)

Belgija

BEQI

0,80

0,60

Nizozemska

BEQI

0,80

0,60

Tipi NEA8/9/10

Danska

DKI

0,82

0,63

Norveška

NQI

0,92

0,81

Švedska

BQI

0,89

0,68

Biološki element kakovosti: fitoplankton

Fitoplankton: parameter, ki kaže biomaso (klorofil-a)

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

Naslednji rezultati veljajo za države, ki jim je skupen tip. Vrednosti parametra so izražene v μg/l kot vrednost 90-tega percentila, izračunana za določeno rastno sezono v šestletnem obdobju. Rezultati so povezani z geografskimi predeli znotraj tipov, kot so opisani v tehničnem poročilu.

| Tip | Razmerja ekološke kakovosti | Vrednosti (μg/l, 90-ti percentil) |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| NEA1/26a | 0,67 | 0,33 | 1–5 | 2–10 |
| NEA1/26b | 0,67 | 0,44 | 6–10 | 9–15 |
| NEA1/26c | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |
| NEA1/26d | 0,67 | 0,50 | 3 | 4 |
| NEA1/26e | 0,67 | 0,44 | 6–8 | 9–12 |
| NEA8 | 0,67 | 0,33 | 1,5 | 3 |
| NEA9 | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| NEA10 | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Vrednosti (μg/l, 90-ti percentil)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

NEA1/26a

0,67

0,33

1–5

2–10

NEA1/26b

0,67

0,44

6–10

9–15

NEA1/26c

0,67

0,44

5

7,5

NEA1/26d

0,67

0,50

3

4

NEA1/26e

0,67

0,44

6–8

9–12

NEA8

0,67

0,33

1,5

3

NEA9

0,67

0,33

2,5

5

NEA10

0,67

0,33

3

6

Fitoplankton: parameter, ki kaže cvetenje

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

| Tip in država | Nacionalni parameter, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti | Vrednosti ( % posameznih štetij taksonov nad mejami) |
| --- | --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| NEA1/26a/b, NEA3/4 |
| Belgija | | | | | |
| Nemčija | | | | | |
| Nizozemska | | | | | |
| Združeno kraljestvo | Phaeocystis cvetenje | 0,92 | 0,49 | 9 | 17 |
| NEA1/26a/b |
| Španija | | | | | |
| Francija | | | | | |
| Irska | | | | | |
| Združeno kraljestvo | Štetja celic taksonov | 0,84 | 0,43 | 20 | 39 |
| NEA1/26e |
| Portugalska | | | | | |
| Španija | Štetja celic taksonov | 0,83 | 0,51 | 30 | 49 |

Tip in država

Nacionalni parameter, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Vrednosti ( % posameznih štetij taksonov nad mejami)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

NEA1/26a/b, NEA3/4

Belgija

Nemčija

Nizozemska

Združeno kraljestvo

Phaeocystis cvetenje

0,92

0,49

9

17

NEA1/26a/b

Španija

Francija

Irska

Združeno kraljestvo

Štetja celic taksonov

0,84

0,43

20

39

NEA1/26e

Portugalska

Španija

Štetja celic taksonov

0,83

0,51

30

49

Biološki element kakovosti: makroalge

Makroalge: parameter, ki kaže sestavo

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih parametrov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip in država | Nacionalni parameter, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| NEA1/26 |
| Irska | Multimetrijski sistem, s skrajšanim seznamom, za skalnate obale | 0,80 | 0,60 |
| Norveška | Multimetrijski sistem, s skrajšanim seznamom, za skalnate obale | 0,80 | 0,60 |
| Združeno kraljestvo | Multimetrijski sistem, s skrajšanim seznamom, za skalnate obale | 0,80 | 0,60 |
| Španija | Multimetrijski sistem CFR | 0,81 | 0,57 |
| Portugalska | Multimetrijski sistem p-MarMAT | 0,82 | 0,64 |
| Irska
  Združeno kraljestvo | Multimetrijski sistem za oportunistične makroalge | 0,80 | 0,60 |
| NEA8/9/10 |
| Norveška
  Švedska | Alge pod bibavičnim pasom (največja globina vrst makroalg) | 0,81 | 0,61 |

Tip in država

Nacionalni parameter, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

NEA1/26

Irska

Multimetrijski sistem, s skrajšanim seznamom, za skalnate obale

0,80

0,60

Norveška

Multimetrijski sistem, s skrajšanim seznamom, za skalnate obale

0,80

0,60

Združeno kraljestvo

Multimetrijski sistem, s skrajšanim seznamom, za skalnate obale

0,80

0,60

Španija

Multimetrijski sistem CFR

0,81

0,57

Portugalska

Multimetrijski sistem p-MarMAT

0,82

0,64

Irska

Združeno kraljestvo

Multimetrijski sistem za oportunistične makroalge

0,80

0,60

NEA8/9/10

Norveška

Švedska

Alge pod bibavičnim pasom (največja globina vrst makroalg)

0,81

0,61

Biološki element kakovosti: kritosemenke

Kritosemenke: parametri, ki kažejo taksonomsko sestavo in številčnost

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih parametrov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip in država | Nacionalni parameter, za katerega je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti | Vrednosti parametra (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| NEA1/26, NEA 3/4, NEA11 |
| Irska
  Nizozemska
  Združeno kraljestvo | Multimetrijski indeks za številčnost (gostoto) morske trave v bibavičnem pasu in multimetrijsko sestavo vrst | 0,90 | 0,70 | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| NEA1/26, NEA3/4 |
| Nemčija
  Irska
  Nizozemska
  Združeno kraljestvo | Morska trava v bibavičnem pasu (površina: površina v jutrih/velikost dna) | 0,90 | 0,70 | 10 | 30 |

Tip in država

Nacionalni parameter, za katerega je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Vrednosti parametra (1)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

NEA1/26, NEA 3/4, NEA11

Irska

Nizozemska

Združeno kraljestvo

Multimetrijski indeks za številčnost (gostoto) morske trave v bibavičnem pasu in multimetrijsko sestavo vrst

0,90

0,70

Se ne uporablja

Se ne uporablja

NEA1/26, NEA3/4

Nemčija

Irska

Nizozemska

Združeno kraljestvo

Morska trava v bibavičnem pasu (površina: površina v jutrih/velikost dna)

0,90

0,70

10

30

VRSTA VODE: Obalne vode in somornica

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Sredozemska

Rezultati veljajo le za obalne vode.

Tipologija je razvita le za določene elemente kakovosti (glej spodaj).

REZULTATI

Biološki element kakovosti: bentoški nevretenčarji

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje

Naslednji rezultati veljajo le za mehki sediment

| Država | Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Ciper | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Grčija | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Slovenija | M-AMBI | 0,83 | 0,62 |
| Španija | indeks MEDOCC | 0,73 | 0,47 |

Država

Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Ciper

Bentix

0,75

0,58

Grčija

Bentix

0,75

0,58

Slovenija

M-AMBI

0,83

0,62

Španija

indeks MEDOCC

0,73

0,47

Biološki element kakovosti: fitoplankton

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija (samo za fitoplankton)

| Tip | Opis | Gostota (kg/m3) | Povprečna letna slanost (psu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tip I | Pod velikim vplivom dotoka sladke vode | < 25 | < 34,5 |
| Tip IIA | Pod zmernim vplivom dotoka sladke vode (celinski vpliv) | 25–27 | 34,5—37,5 |
| Tip IIIW | Celinska obala, brez vpliva dotoka sveže vode (zahodni del) | > 27 | > 37,5 |
| Tip IIIE | Brez vpliva dotoka sladke vode (vzhodni del) | > 27 | > 37,5 |

Tip

Opis

Gostota (kg/m3)

Povprečna letna slanost (psu)

Tip I

Pod velikim vplivom dotoka sladke vode

< 25

< 34,5

Tip IIA

Pod zmernim vplivom dotoka sladke vode (celinski vpliv)

25–27

34,5—37,5

Tip IIIW

Celinska obala, brez vpliva dotoka sveže vode (zahodni del)

> 27

> 37,5

Tip IIIE

Brez vpliva dotoka sladke vode (vzhodni del)

> 27

> 37,5

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

| Tip I: | Francija, Italija |
| --- | --- |
| Tip IIA: | Francija, Španija, Italija, Slovenija |
| Tip IIIW: | Francija, Španija, Italija |
| Tip IIIE: | Grčija, Ciper |

Tip I:

Francija, Italija

Tip IIA:

Francija, Španija, Italija, Slovenija

Tip IIIW:

Francija, Španija, Italija

Tip IIIE:

Grčija, Ciper

Fitoplankton: parameter, ki kaže biomaso (klorofil-a)

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

Naslednji rezultati veljajo za države, ki jim je skupen tip. Vrednosti parametra so izražene v μg/l klorofila-a, za 90-ti percentil, ki se izračuna za eno leto v najmanj petletnem obdobju. Rezultati se nanašajo na geografske predele znotraj tipov, kot so opisani v tehničnem poročilu.

| Tip | Razmerja ekološke kakovosti | Vrednosti (μg/l, 90-ti percentil) |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Tip IIA | 0,80 | 0,53 | 2,4 | 3,6 |
| Tip IIIW | 0,80 | 0,50 | 1,1 | 1,8 |
| Tip IIIE | 0,80 | 0,20 | 0,1 | 0,4 |

Tip

Razmerja ekološke kakovosti

Vrednosti (μg/l, 90-ti percentil)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Tip IIA

0,80

0,53

2,4

3,6

Tip IIIW

0,80

0,50

1,1

1,8

Tip IIIE

0,80

0,20

0,1

0,4

Biološki element kakovosti: makroalge

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih sistemov za razvrščanje

Naslednji rezultati veljajo za zgornji infralitoralni pas (globina 3,5–0,2 m) na skalnatih obalah

| Država | Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| Ciper | EEI- Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Francija | CARLIT – Cartography of Littoral and upper-sublittoral rocky-shore communities | 0,75 | 0,60 |
| Grčija | EEI- Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Slovenija | EEI- Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Španija | CARLIT-BENTHOS | 0,75 | 0,60 |

Država

Nacionalni sistemi za razvrščanje, za katere je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Ciper

EEI- Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Francija

CARLIT – Cartography of Littoral and upper-sublittoral rocky-shore communities

0,75

0,60

Grčija

EEI- Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Slovenija

EEI- Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Španija

CARLIT-BENTHOS

0,75

0,60

VRSTA VODE: Obalne vode in somornica

GEOGRAFSKA INTERKALIBRACIJSKA SKUPINA: Črno morje

Opis tipov, za katere je bila izvedena interkalibracija

| Tip | Opis |
| --- | --- |
| CW-BL1 | Mezohalina, majhen razpon bibavice (< 1 m), plitva (< 30 m), zmerno izpostavljena, mešan substrat |

Tip

Opis

CW-BL1

Mezohalina, majhen razpon bibavice (< 1 m), plitva (< 30 m), zmerno izpostavljena, mešan substrat

Države, ki so jim skupni tipi, za katere je bila izvedena interkalibracija:

Bolgarija in Romunija

REZULTATI

Biološki element kakovosti: fitoplankton

Fitoplankton: parameter, ki kaže biomaso

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti in vrednosti parametrov

| Letni čas | Razmerja ekološke kakovosti | Vrednosti biomase (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem | Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| zima | 0,93 | 0,78 | 1 770 | 3 420 |
| pomlad | 0,93 | 0,78 | 3 515 | 5 690 |
| poletje | 0,93 | 0,78 | 1 281 | 2 526 |
| jesen | 0,93 | 0,78 | 1 840 | 3 640 |

Letni čas

Razmerja ekološke kakovosti

Vrednosti biomase (mg/m3)

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

zima

0,93

0,78

1 770

3 420

pomlad

0,93

0,78

3 515

5 690

poletje

0,93

0,78

1 281

2 526

jesen

0,93

0,78

1 840

3 640

Biološki element kakovosti: bentoški nevretenčarji

Rezultati: razmerja ekološke kakovosti nacionalnih parametrov, za katere je bila izvedena interkalibracija

Države članice morajo uporabljati vsaj enega od parametrov, za katere je bila izvedena interkalibracija (H’ Shannonov diverzitetni indeks, AMBI, M-AMBI)

| Nacionalni parametri, za katere je bila izvedena interkalibracija | Razmerja ekološke kakovosti |
| --- | --- |
| Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem | Meja med dobrim in zmernim stanjem |
| H’ Shannonov diverzitetni indeks | 0,89 | 0,69 |
| AMBI | 0,83 | 0,53 |
| M-AMBI | 0,85 | 0,55 |

Nacionalni parametri, za katere je bila izvedena interkalibracija

Razmerja ekološke kakovosti

Meja med zelo dobrim in dobrim stanjem

Meja med dobrim in zmernim stanjem

H’ Shannonov diverzitetni indeks

0,89

0,69

AMBI

0,83

0,53

M-AMBI

0,85

0,55

---

(1)  Vrednosti morske trave v bibavičnem pasu, izražene kot odstotek izgube površine iz referenčnega območja.

---

10.12.2008

| 10.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/s3

---

OPOMBA BRALCUInstitucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---