# Eiropas Savienības L 301/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 301 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 12. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 301

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 12. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1115/2008 (2008. gada 11. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1116/2008 (2008. gada 11. novembris) par vairāku nosaukumu ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bœuf de Bazas (AĢIN), Kainuun rönttönen (AĢIN)) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1117/2008 (2008. gada 11. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs regulas IV un IV a) sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1118/2008 (2008. gada 11. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1075/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 1. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 8 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 1115/2008 (2008. gada 11. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1116/2008 (2008. gada 11. novembris) par vairāku nosaukumu ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bœuf de Bazas (AĢIN), Kainuun rönttönen (AĢIN))

Bœuf de Bazas

Kainuun rönttönen

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1117/2008 (2008. gada 11. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs regulas IV un IV a) sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 1118/2008 (2008. gada 11. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1075/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 1. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

8

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2008/845/EK, Euratom |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 24. oktobris), ar kuru pielāgo pabalstus Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem un viņu aizstājējiem | 11 |
| | | 2008/846/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 4. novembris), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Itālijas | 12 |
| | | 2008/847/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 4. novembris) par Vidusāzijas valstu tiesībām saskaņā ar Lēmumu 2006/1016/EK, ar ko Eiropas Investīciju bankai paredz Kopienas garantiju attiecībā uz zaudējumiem, ko var radīt ārpus Kopienas īstenotiem projektiem piešķirti aizdevumi un aizdevumu garantijas | 13 |
| | | Komisija |
| | | 2008/848/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 16. jūlijs) par valsts atbalstu C 14/07 (ex NN 15/07), ko Itālija piešķīrusi NGP/SIMPE

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3528)

   (
  1
  ) | 14 |
| | | 2008/849/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 6. novembris) par Kopienas finansiālo atbalstu 2009. gadā OIE darbībām dzīvnieku identifikācijas un izsekojamības jomā | 22 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/850/EK |
| | * | Komisijas Ieteikums (2008. gada 15. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem 7. pantā paredzētajiem paziņojumiem, termiņiem un apspriedēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 5925)

   (
  1
  ) | 23 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2008/845/EK, Euratom

*

Padomes Lēmums (2008. gada 24. oktobris), ar kuru pielāgo pabalstus Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem un viņu aizstājējiem

11

2008/846/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 4. novembris), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Itālijas

12

2008/847/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 4. novembris) par Vidusāzijas valstu tiesībām saskaņā ar Lēmumu 2006/1016/EK, ar ko Eiropas Investīciju bankai paredz Kopienas garantiju attiecībā uz zaudējumiem, ko var radīt ārpus Kopienas īstenotiem projektiem piešķirti aizdevumi un aizdevumu garantijas

13

Komisija

2008/848/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 16. jūlijs) par valsts atbalstu C 14/07 (ex NN 15/07), ko Itālija piešķīrusi NGP/SIMPE

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3528)

   (
  1
  )

NGP/SIMPE

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3528)

1

14

2008/849/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 6. novembris) par Kopienas finansiālo atbalstu 2009. gadā OIE darbībām dzīvnieku identifikācijas un izsekojamības jomā

OIE

22

IETEIKUMI

Komisija

2008/850/EK

*

Komisijas Ieteikums (2008. gada 15. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem 7. pantā paredzētajiem paziņojumiem, termiņiem un apspriedēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 5925)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 5925)

1

23

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes vienotā rīcība 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem | 33 |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU |
| | * | Padomes Lēmums 2008/852/TI (2008. gada 24. oktobris) par korupcijas apkarošanas kontaktpunktu tīklu | 38 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes vienotā rīcība 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem

33

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

*

Padomes Lēmums 2008/852/TI (2008. gada 24. oktobris) par korupcijas apkarošanas kontaktpunktu tīklu

38

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 210, 31.7.2006.) | 40 |

Labojums

*

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 210, 31.7.2006.)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1115/2008

(2008. gada 11. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 12. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 34,6 |
| MA | 56,3 |
| MK | 46,2 |
| TR | 89,1 |
| ZZ | 56,6 |
| 0707 00 05 | JO | 175,9 |
| MA | 30,8 |
| TR | 85,3 |
| ZZ | 97,3 |
| 0709 90 70 | MA | 62,9 |
| TR | 129,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0805 20 10 | MA | 83,7 |
| ZZ | 83,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 21,1 |
| MA | 75,0 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | MA | 103,9 |
| TR | 100,1 |
| ZA | 88,0 |
| ZZ | 97,3 |
| 0806 10 10 | BR | 227,1 |
| TR | 122,8 |
| US | 241,5 |
| ZA | 197,4 |
| ZZ | 197,2 |
| 0808 10 80 | AL | 32,1 |
| AR | 75,0 |
| CA | 96,0 |
| CL | 64,2 |
| MK | 37,6 |
| US | 102,2 |
| ZA | 89,5 |
| ZZ | 70,9 |
| 0808 20 50 | CN | 53,6 |
| TR | 124,9 |
| ZZ | 89,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

34,6

MA

56,3

MK

46,2

TR

89,1

ZZ

56,6

0707 00 05

JO

175,9

MA

30,8

TR

85,3

ZZ

97,3

0709 90 70

MA

62,9

TR

129,3

ZZ

96,1

0805 20 10

MA

83,7

ZZ

83,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

21,1

MA

75,0

TR

83,5

ZZ

59,9

0805 50 10

MA

103,9

TR

100,1

ZA

88,0

ZZ

97,3

0806 10 10

BR

227,1

TR

122,8

US

241,5

ZA

197,4

ZZ

197,2

0808 10 80

AL

32,1

AR

75,0

CA

96,0

CL

64,2

MK

37,6

US

102,2

ZA

89,5

ZZ

70,9

0808 20 50

CN

53,6

TR

124,9

ZZ

89,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1116/2008

(2008. gada 11. novembris)

par vairāku nosaukumu ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bœuf de Bazas (AĢIN), Kainuun rönttönen (AĢIN))

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) tika publicēts Francijas pieteikums nosaukuma Bœuf de Bazas reģistrācijai un Somijas pieteikums nosaukuma Kainuun rönttönen reģistrācijai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) tika publicēts Francijas pieteikums nosaukuma Bœuf de Bazas reģistrācijai un Somijas pieteikums nosaukuma Kainuun rönttönen reģistrācijai.

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta nozīmē, tāpēc šie nosaukumi ir jāieraksta reģistrā, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta nozīmē, tāpēc šie nosaukumi ir jāieraksta reģistrā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minētos nosaukumus ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 73, 19.3.2008., 26. lpp. (Bœuf de Bazas), OV C 74, 20.3.2008., 72. lpp. (Kainuun rönttönen).

2

Bœuf de Bazas

Kainuun rönttönen

---

PIELIKUMS

| 1. | Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā






  1.1. grupa. | Svaiga gaļa (un subprodukti) |
| --- | --- | --- |

1.

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā

1.1. grupa.

Svaiga gaļa (un subprodukti)

FRANCIJA

Bœuf de Bazas (AĢIN)

| 2. | Regulas I pielikumā minētie pārtikas produkti






  2.4. grupa. | Maize, konditoreja, kūkas, saldumi, cepumi un citi maizes izstrādājumi |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas I pielikumā minētie pārtikas produkti

2.4. grupa.

Maize, konditoreja, kūkas, saldumi, cepumi un citi maizes izstrādājumi

SOMIJA

Kainuun rönttönen (AĢIN)

---

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1117/2008

(2008. gada 11. novembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs regulas IV un IV a) sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (1), un jo īpaši tās 110.b panta 2. punktu un 145. panta r) punkta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1782/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 637/2008 (2), ir paredzēti noteikumi apvienotā atbalsta saņemšanai par kokvilnu saskaņā ar Tiesas spriedumu C-310/04. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1782/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 637/2008 (2), ir paredzēti noteikumi apvienotā atbalsta saņemšanai par kokvilnu saskaņā ar Tiesas spriedumu C-310/04.

| (2) | Konkrēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10.a nodaļā ir paredzēta iespēja tiešo atbalstu piešķirt par kokvilnas ražošanu. Tāpēc jāpielāgo attiecīgie sīki izstrādātie noteikumi, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1973/2004 (3). |
| --- | --- |

(2)

Konkrēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10.a nodaļā ir paredzēta iespēja tiešo atbalstu piešķirt par kokvilnas ražošanu. Tāpēc jāpielāgo attiecīgie sīki izstrādātie noteikumi, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1973/2004 (3).

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.b panta 1. punktā ir noteikts, ka uz atbalstu par hektāru kokvilnas var pretendēt tad, ja lauksaimnieks izmanto apstiprinātas šķirnes un audzē kokvilnu dalībvalstu apstiprinātās teritorijās. Tādēļ ir jāprecizē kritēriji šāda apstiprinājuma piešķiršanai gan attiecībā uz kokvilnas audzēšanai piemērotajām lauksaimniecības zemēm, gan šķirņu apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.b panta 1. punktā ir noteikts, ka uz atbalstu par hektāru kokvilnas var pretendēt tad, ja lauksaimnieks izmanto apstiprinātas šķirnes un audzē kokvilnu dalībvalstu apstiprinātās teritorijās. Tādēļ ir jāprecizē kritēriji šāda apstiprinājuma piešķiršanai gan attiecībā uz kokvilnas audzēšanai piemērotajām lauksaimniecības zemēm, gan šķirņu apstiprināšanai.

| (4) | Lai saņemtu atbalstu par hektāru kokvilnas, lauksaimniekiem jāapsēj apstiprinātās zemes. Ir jāparedz kritērijs, lai definētu jēdzienu “sēšana”. Minimālais stādījumu blīvums, ko dalībvalstis noteikušas, pamatojoties uz augsnes un klimata apstākļiem, kā arī reģiona specifiku, ir objektīvs kritērijs, kas jāņem vērā, lai noteiktu, vai apsēšana ir notikusi pareizi. |
| --- | --- |

(4)

Lai saņemtu atbalstu par hektāru kokvilnas, lauksaimniekiem jāapsēj apstiprinātās zemes. Ir jāparedz kritērijs, lai definētu jēdzienu “sēšana”. Minimālais stādījumu blīvums, ko dalībvalstis noteikušas, pamatojoties uz augsnes un klimata apstākļiem, kā arī reģiona specifiku, ir objektīvs kritērijs, kas jāņem vērā, lai noteiktu, vai apsēšana ir notikusi pareizi.

| (5) | Dalībvalstīm ir jāapstiprina kokvilnas ražošanas starpnozaru organizācijas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem attiecībā uz starpnozaru organizāciju mērogu un to iekšējo organizācijas struktūru. Starpnozaru organizācijas mērogu nosaka, ņemot vērā prasību, ka kokvilnas attīrīšanas uzņēmumam ir jāspēj pieņemt pietiekamus daudzumus piegādātās neattīrītās kokvilnas. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstīm ir jāapstiprina kokvilnas ražošanas starpnozaru organizācijas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem attiecībā uz starpnozaru organizāciju mērogu un to iekšējo organizācijas struktūru. Starpnozaru organizācijas mērogu nosaka, ņemot vērā prasību, ka kokvilnas attīrīšanas uzņēmumam ir jāspēj pieņemt pietiekamus daudzumus piegādātās neattīrītās kokvilnas.

| (6) | Lai novērstu sarežģījumus atbalsta sistēmas pārvaldīšanā, viens ražotājs var būt tikai vienas starpnozaru organizācijas biedrs. Šā paša iemesla dēļ ražotājam, kas pieder vienai starpnozaru organizācijai, izpildot savas piegādes saistības, izaudzētā kokvilna jāpiegādā tikai vienam kokvilnas attīrīšanas uzņēmumam, kas pieder šai pašai starpnozaru organizācijai. |
| --- | --- |

(6)

Lai novērstu sarežģījumus atbalsta sistēmas pārvaldīšanā, viens ražotājs var būt tikai vienas starpnozaru organizācijas biedrs. Šā paša iemesla dēļ ražotājam, kas pieder vienai starpnozaru organizācijai, izpildot savas piegādes saistības, izaudzētā kokvilna jāpiegādā tikai vienam kokvilnas attīrīšanas uzņēmumam, kas pieder šai pašai starpnozaru organizācijai.

| (7) | Kokvilnas atbalsta shēmā ir noteikts, ka dalībvalstis paziņo saviem ražotājiem noteiktu informāciju par kokvilnas audzēšanu, piemēram, apstiprinātās šķirnes, objektīvos kritērijus zemju apstiprināšanai un minimālo stādījumu blīvumu. Lai lauksaimniekus laikus informētu, dalībvalstij šīs ziņas viņiem jānosūta līdz noteiktam termiņam. |
| --- | --- |

(7)

Kokvilnas atbalsta shēmā ir noteikts, ka dalībvalstis paziņo saviem ražotājiem noteiktu informāciju par kokvilnas audzēšanu, piemēram, apstiprinātās šķirnes, objektīvos kritērijus zemju apstiprināšanai un minimālo stādījumu blīvumu. Lai lauksaimniekus laikus informētu, dalībvalstij šīs ziņas viņiem jānosūta līdz noteiktam termiņam.

| (8) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1973/2004. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1973/2004.

| (9) | Tā kā Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10.a nodaļā paredzētos noteikumus piemēro no 2009. gada 1. janvāra, sīki izstrādātie noteikumi, kuri jānosaka ar šo regulu, jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10.a nodaļā paredzētos noteikumus piemēro no 2009. gada 1. janvāra, sīki izstrādātie noteikumi, kuri jānosaka ar šo regulu, jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulā (EK) Nr. 1973/2004 17.a nodaļu aizstāj ar šādu:

“17.A   NODAĻA

KULTŪRATKARĪGIE MAKSĀJUMI PAR KOKVILNU

171.a pants

Lauksaimniecības zemju apstiprināšana kokvilnas ražošanai

Dalībvalstis izvirza objektīvus kritērijus, uz kuru pamata apstiprina zemes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.a pantā paredzētā īpašā kokvilnas atbalsta saņemšanai.

Šos kritērijus nosaka, pamatojoties uz vienu vai vairākiem turpmāk norādītajiem elementiem:

| a) | lauksaimniecības ekonomika reģionos, kur kokvilnas ražošanai ir īpaša nozīme; |
| --- | --- |

a)

lauksaimniecības ekonomika reģionos, kur kokvilnas ražošanai ir īpaša nozīme;

| b) | konkrētās platības augsnes un klimatiskais stāvoklis; |
| --- | --- |

b)

konkrētās platības augsnes un klimatiskais stāvoklis;

| c) | irigācijas ūdeņu apsaimniekošana; |
| --- | --- |

c)

irigācijas ūdeņu apsaimniekošana;

| d) | videi draudzīgas augu sekas sistēmas un audzēšanas metodes. |
| --- | --- |

d)

videi draudzīgas augu sekas sistēmas un audzēšanas metodes.

171.aa pants

Sēšanai paredzēto šķirņu apstiprināšana

Dalībvalstis apstiprina Lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējā katalogā ierakstītās šķirnes, kas pielāgotas tirgus vajadzībām.

171.ab pants

Atbilstības nosacījumi

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.b panta 1. punktā paredzētā platību apsēšana tiek veikta tā, lai tiktu sasniegts dalībvalsts noteiktais minimālais stādījumu blīvums, ņemot vērā augsnes un klimatiskās iezīmes un vajadzības gadījumā reģiona specifiku.

171.ac pants

Agronomijas prakse

Dalībvalstis drīkst paredzēt īpašus noteikumus, kas reglamentē agronomijas praksi, kas vajadzīga, lai uzturētu šīs kultūras un novāktu ražu parastos augšanas apstākļos.

171.ad pants

Starpnozaru organizāciju apstiprināšana

1.   Līdz katra gada 31. decembrim dalībvalstis turpmākā gada sējai apstiprina visas kokvilnas audzētāju organizācijas, kas ir iesniegušas pieprasījumu un kas:

| a) | aizņem kopīgo platību, kas ir lielāka par dalībvalsts noteiktajiem 4 000 ha un atbilst 171.a pantā paredzētajiem apstiprināšanas kritērijiem un kurai ir vismaz viens attīrīšanas uzņēmums; |
| --- | --- |

a)

aizņem kopīgo platību, kas ir lielāka par dalībvalsts noteiktajiem 4 000 ha un atbilst 171.a pantā paredzētajiem apstiprināšanas kritērijiem un kurai ir vismaz viens attīrīšanas uzņēmums;

| b) | ir pieņēmušas iekšējās darbības noteikumus un jo īpaši attiecībā uz pievienošanās nosacījumiem un biedra naudām saskaņā ar dalībvalsts un Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

ir pieņēmušas iekšējās darbības noteikumus un jo īpaši attiecībā uz pievienošanās nosacījumiem un biedra naudām saskaņā ar dalībvalsts un Kopienas noteikumiem.

Tomēr 2009. gadam dalībvalstis apstiprina starpnozaru kokvilnas audzētāju organizācijas līdz 2009. gada 28. februārim.

2.   Ja konstatē, ka apstiprinātā starpnozaru organizācija neievēro 1. punktā paredzētos apstiprināšanas kritērijus, dalībvalsts atsauc apstiprinājumu, ja vien attiecīgo kritēriju neievērošana saprātīgā laikposmā netiek koriģēta. Ja ir paredzēts atsaukt apstiprinājumu, dalībvalsts par to paziņo starpnozaru organizācijai, pamatojot šo atsaukumu. Dalībvalsts atļauj starpnozaru organizācijai noteiktā laikposmā iesniegt savas piezīmes. Ja apstiprinājumu atsauc, dalībvalsts paredz attiecīgu sankciju piemērošanu.

Lauksaimnieki, kuri ir biedri tādā apstiprinātā starpnozaru organizācijā, kuras apstiprinājums ir atsaukts saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, zaudē tiesības uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.e panta 2. punktā paredzēto atbalsta palielinājumu.

171.ae pants

Ražotāju saistības

1.   Viens ražotājs var būt tikai vienas starpnozaru organizācijas biedrs.

2.   Ražotājam, kas ir starpnozaru organizācijas biedrs, izaudzētā kokvilna ir jāpiegādā kokvilnas attīrīšanas uzņēmumam, kas pieder šai pašai organizācijai.

3.   Ražotāju dalība apstiprinātā starpnozaru organizācijā ir brīvprātīga.

171.af pants

Ražotāju informēšana

1.   Līdz attiecīgā gada 31. janvārim dalībvalstis kokvilnas audzētājiem paziņo šādu informāciju:

| a) | apstiprinātās šķirnes; tomēr par šķirnēm, kas apstiprinātas atbilstoši 171.aa pantam, jāpaziņo lauksaimniekiem līdz tā paša gada 15. martam; |
| --- | --- |

a)

apstiprinātās šķirnes; tomēr par šķirnēm, kas apstiprinātas atbilstoši 171.aa pantam, jāpaziņo lauksaimniekiem līdz tā paša gada 15. martam;

| b) | zemju apstiprināšanas kritēriji; |
| --- | --- |

b)

zemju apstiprināšanas kritēriji;

| c) | regulas 171.ab pantā noteiktais minimālais stādījumu blīvums; |
| --- | --- |

c)

regulas 171.ab pantā noteiktais minimālais stādījumu blīvums;

| d) | nepieciešamā agronomijas prakse. |
| --- | --- |

d)

nepieciešamā agronomijas prakse.

2.   Ja kādas šķirnes apstiprinājumu atceļ, dalībvalstis par to informē lauksaimniekus vēlākais līdz 31. janvārim, lai to ņemtu vērā nākamā gada sējas laikā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 5.7.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 345, 20.11.2004., 1. lpp.

3

---

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1118/2008

(2008. gada 11. novembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1075/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 1. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1075/2008 (3) noteica no 2008. gada 1. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1075/2008 (3) noteica no 2008. gada 1. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (2) | Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1075/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1075/2008.

| (3) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1075/2008, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1075/2008,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1075/2008 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 12. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

(3)  OV L 294, 1.11.2008., 6. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2008. gada 12. novembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 28,01 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 8,12 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 8,12 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 28,01 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

28,01

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

8,12

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

8,12

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

28,01

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

31.10.2008-10.11.2008

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 192,55 | 120,48 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 237,49 | 227,49 | 207,49 | 116,94 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 16,03 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 14,92 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

192,55

120,48

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

237,49

227,49

207,49

116,94

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

16,03

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

14,92

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 13,10 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 12,79 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

13,10 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

12,79 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/11

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 24. oktobris),

ar kuru pielāgo pabalstus Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem un viņu aizstājējiem

(2008/845/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 258. panta ceturto daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 166. panta ceturto daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2008. gada 9. septembra lūgumu,

tā kā būtu jāpielāgo Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļu un viņu aizstājēju dienasnaudas, kuras noteiktas Lēmumā 81/121/EEK (1),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmuma 81/121/EEK 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

1.   Dienasnauda par vienu komandējuma dienu ir:

| — | EUR 145 locekļiem un viņu aizstājējiem. |
| --- | --- |

—

EUR 145 locekļiem un viņu aizstājējiem.

2.   Dienasnauda par vienu sanāksmju dienu ir:

| — | EUR 233 locekļiem un viņu aizstājējiem. |
| --- | --- |

—

EUR 233 locekļiem un viņu aizstājējiem.

3.   Ja saņēmējs sniedz pietiekamus pierādījumus tam, ka viņam radušies izdevumi saistībā ar nakšņošanu vietā, kur viņš strādā, viņam izmaksā papildu dienasnaudu EUR 34 apjomā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 24. oktobrī.

Luksemburgā, 2008. gada 24. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  OV L 67, 12.3.1981., 29. lpp.

1

---

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/12

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 4. novembris),

ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Itālijas

(2008/846/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK (1), ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK (1), ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus.

| (2) | Pēc Fabio GAVA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Fabio GAVA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim Reģionu komitejā par locekli ir iecelta:

Maria Luisa COPPOLA kundze, Consigliere regionale – Assessore, Regione Veneto.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 4. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

C. LAGARDE

---

(1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.

1

---

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/13

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 4. novembris)

par Vidusāzijas valstu tiesībām saskaņā ar Lēmumu 2006/1016/EK, ar ko Eiropas Investīciju bankai paredz Kopienas garantiju attiecībā uz zaudējumiem, ko var radīt ārpus Kopienas īstenotiem projektiem piešķirti aizdevumi un aizdevumu garantijas

(2008/847/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 181.a pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2006/1016/EK (1) 2. pantu attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajām valstīm, kas atzīmētas ar zvaigznīti (*), un citām valstīm, kas nav uzskaitītas I pielikumā, lēmumu par to atbilstību Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējumam ar Kopienas garantiju pieņem Padome katrā gadījumā atsevišķi saskaņā ar Līguma 181.a panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2006/1016/EK (1) 2. pantu attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajām valstīm, kas atzīmētas ar zvaigznīti (*), un citām valstīm, kas nav uzskaitītas I pielikumā, lēmumu par to atbilstību Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējumam ar Kopienas garantiju pieņem Padome katrā gadījumā atsevišķi saskaņā ar Līguma 181.a panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (2) | Lēmuma 2006/1016/EK I pielikumā ar (*) atzīmētās valstis ietver piecas Vidusāzijas valstis, proti, Kazahstānu, Kirgizstānu, Tadžikistānu, Turkmenistānu un Uzbekistānu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 2006/1016/EK I pielikumā ar (*) atzīmētās valstis ietver piecas Vidusāzijas valstis, proti, Kazahstānu, Kirgizstānu, Tadžikistānu, Turkmenistānu un Uzbekistānu.

| (3) | Eiropadome 2007. gada 21. un 22. jūnija sanāksmē pieņēma ES Stratēģiju jaunai partnerībai ar Vidusāziju, kurā uzsvērts, ka EIB būtu jāuzņemas svarīga loma, finansējot projektus, kas ir ES un Vidusāzijas interesēs. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 2007. gada 21. un 22. jūnija sanāksmē pieņēma ES Stratēģiju jaunai partnerībai ar Vidusāziju, kurā uzsvērts, ka EIB būtu jāuzņemas svarīga loma, finansējot projektus, kas ir ES un Vidusāzijas interesēs.

| (4) | Ņemot vērā to, ka Vidusāzijas valstu makroekonomiskā situācija, un jo īpaši situācija saistībā ar ārējām finansēm un parāda ilgtspējību, pēdējos gados ir uzlabojusies, pateicoties spēcīgai ekonomiskai izaugsmei un piesardzīgai makroekonomikas politikai, minētajām valstīm būtu jāļauj piekļūt EIB finansējumam, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka Vidusāzijas valstu makroekonomiskā situācija, un jo īpaši situācija saistībā ar ārējām finansēm un parāda ilgtspējību, pēdējos gados ir uzlabojusies, pateicoties spēcīgai ekonomiskai izaugsmei un piesardzīgai makroekonomikas politikai, minētajām valstīm būtu jāļauj piekļūt EIB finansējumam,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Kazahstāna, Kirgizstāna, Tadžikistāna, Turkmenistāna un Uzbekistāna ir atbilstīgas EIB finansējumam ar Kopienas garantiju saskaņā ar Lēmumu 2006/1016/EK.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 4. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

C. LAGARDE

---

(1)  OV L 414, 30.12.2006., 95. lpp.

1

---

Komisija

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/14

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 16. jūlijs)

par valsts atbalstu C 14/07 (ex NN 15/07), ko Itālija piešķīrusi NGP/SIMPE

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3528)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/848/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savus apsvērumus (1) saskaņā ar šiem pantiem, un kad iesniegtie apsvērumi ir izskatīti,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Itālija 2006. gada 14. jūlijā paziņoja par savu nodomu piešķirt atbalstu akciju sabiedrības NGP (NGP S.p.A.) pārstrukturēšanai. Trūkstošie pielikumi tika nosūtīti ar 2006. gada 28. jūlija vēstuli. Iepriekš Komisija bija saņēmusi trīs sūdzības, saskaņā ar kurām atbalsts, ko Itālija plānoja piešķirt NGP, esot ietekmējis sintētisko šķiedru tirgu. |
| --- | --- |

(1)

Itālija 2006. gada 14. jūlijā paziņoja par savu nodomu piešķirt atbalstu akciju sabiedrības NGP (NGP S.p.A.) pārstrukturēšanai. Trūkstošie pielikumi tika nosūtīti ar 2006. gada 28. jūlija vēstuli. Iepriekš Komisija bija saņēmusi trīs sūdzības, saskaņā ar kurām atbalsts, ko Itālija plānoja piešķirt NGP, esot ietekmējis sintētisko šķiedru tirgu.

| (2) | Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2006. gada 22. augusta vēstuli, uz kuru Itālija atbildēja ar 2006. gada 14. decembra vēstuli. Ar 2007. gada 12. februāra vēstuli Komisija pieprasīja papildu datus, kurus Itālija nosūtīja ar 2007. gada 7. marta vēstuli, kas reģistrēta 2007. gada 8. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2006. gada 22. augusta vēstuli, uz kuru Itālija atbildēja ar 2006. gada 14. decembra vēstuli. Ar 2007. gada 12. februāra vēstuli Komisija pieprasīja papildu datus, kurus Itālija nosūtīja ar 2007. gada 7. marta vēstuli, kas reģistrēta 2007. gada 8. martā.

| (3) | Ar 2007. gada 10. maija vēstuli Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2007. gada 10. maija vēstuli Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalstu.

| (4) | Ar 2007. gada 16. jūlija vēstuli Itālija izklāstīja savus apsvērumus saskaņā ar minēto procedūru. Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2007. gada 25. oktobra vēstuli, uz kuru Itālija atbildēja ar 2007. gada 23. novembra vēstuli. Itālijas iestādes un Komisijas dienesti 2007. gada 13. decembrī apspriedās sapulcē. Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2008. gada 8. februāra vēstuli, uz kuru Itālija atbildēja ar 2008. gada 25. februāra vēstuli. Pēc tam Itālija 2008. gada 22. maija e-pasta ziņojumā izklāstīja savus galīgos apsvērumus. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2007. gada 16. jūlija vēstuli Itālija izklāstīja savus apsvērumus saskaņā ar minēto procedūru. Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2007. gada 25. oktobra vēstuli, uz kuru Itālija atbildēja ar 2007. gada 23. novembra vēstuli. Itālijas iestādes un Komisijas dienesti 2007. gada 13. decembrī apspriedās sapulcē. Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2008. gada 8. februāra vēstuli, uz kuru Itālija atbildēja ar 2008. gada 25. februāra vēstuli. Pēc tam Itālija 2008. gada 22. maija e-pasta ziņojumā izklāstīja savus galīgos apsvērumus.

| (5) | Komisijas lēmumu uzsākt procedūru publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmumu uzsākt procedūru publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

| (6) | Šajā saistībā Komisija ir saņēmusi ieinteresēto personu apsvērumus. Šos apsvērumus tā nodeva Itālijai, tādējādi sniedzot tai iespēju komentēt tos, un attiecīgos komentārus Komisija saņēma ar 2007. gada 21. septembra vēstuli. |
| --- | --- |

(6)

Šajā saistībā Komisija ir saņēmusi ieinteresēto personu apsvērumus. Šos apsvērumus tā nodeva Itālijai, tādējādi sniedzot tai iespēju komentēt tos, un attiecīgos komentārus Komisija saņēma ar 2007. gada 21. septembra vēstuli.

2.   APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmējs

| (7) | Paziņojumā norādīts, ka atbalsta saņēmējs ir NGP, uzņēmums, kas atrodas Kampānijas reģiona Acerra pašvaldības teritorijā. Uzņēmumu NGP nodibināja 2003. gada februārī, sadaloties Montefibre – poliesteru šķiedru ražotājs, kas arī atrodas Acerra, – poliesteru polimēru ražošanas (polimerizācijas) darbībai. Poliesteru polimēri ir starpprodukts, ko līdztekus citiem izmantojuma veidiem izmanto arī poliesteru šķiedru ražošanai. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā norādīts, ka atbalsta saņēmējs ir NGP, uzņēmums, kas atrodas Kampānijas reģiona Acerra pašvaldības teritorijā. Uzņēmumu NGP nodibināja 2003. gada februārī, sadaloties Montefibre – poliesteru šķiedru ražotājs, kas arī atrodas Acerra, – poliesteru polimēru ražošanas (polimerizācijas) darbībai. Poliesteru polimēri ir starpprodukts, ko līdztekus citiem izmantojuma veidiem izmanto arī poliesteru šķiedru ražošanai.

| (8) | NGP aktīvos ietilpa divas ražošanas iekārtas un viena termoelektrocentrāle, kā arī dažas ražošanas palīgiekārtas un pētniecības centrs. Pirmā ražošanas iekārta ražoja dimetiltereftalātu (DMT). DMT kā izejvielu izmantoja otrā ražošanas iekārta, polimerizācijas ražotne, kas ražoja polimērus vai nu izkausētā šķidrā veidā, lai apgādātu Montefibre ražotni, vai sacietējušu granulu (chip) veidā ārējam tirgum. |
| --- | --- |

(8)

NGP aktīvos ietilpa divas ražošanas iekārtas un viena termoelektrocentrāle, kā arī dažas ražošanas palīgiekārtas un pētniecības centrs. Pirmā ražošanas iekārta ražoja dimetiltereftalātu (DMT). DMT kā izejvielu izmantoja otrā ražošanas iekārta, polimerizācijas ražotne, kas ražoja polimērus vai nu izkausētā šķidrā veidā, lai apgādātu Montefibre ražotni, vai sacietējušu granulu (chip) veidā ārējam tirgum.

| (9) | Polimerizācijas ražotne darbojās ar trim ražošanas līnijām – CP1, CP2 un CP3; pēdējā tika izveidota 2003. gadā. Itālija piešķīra reģiona atbalstu 13,7 miljonu euro apmērā ieguldījumiem CP3 polimerizācijas iekārtā. Atbalstu piešķīra, pamatojoties uz reģionālā atbalsta shēmu, ko apstiprināja Komisija (3). |
| --- | --- |

(9)

Polimerizācijas ražotne darbojās ar trim ražošanas līnijām – CP1, CP2 un CP3; pēdējā tika izveidota 2003. gadā. Itālija piešķīra reģiona atbalstu 13,7 miljonu euro apmērā ieguldījumiem CP3 polimerizācijas iekārtā. Atbalstu piešķīra, pamatojoties uz reģionālā atbalsta shēmu, ko apstiprināja Komisija (3).

2.2.   NGP finansiālās grūtības

| (10) | Jau kopš izveidošanas NGP saskārās ar finansiālām grūtībām dažādu iemeslu dēļ. Dzesēšanas sistēmas avārijas dēļ 2003. gadā bija jāaptur ražošana. Kaut arī bojāto aprīkojumu aizstāja ar pagaidu aprīkojumu, ražošanas iekārta nedarbojās pilnā apjomā kā pirms avārijas. NGP stāvokli vēl pasliktināja cenu spiediens saistībā ar dolāra vērtības krišanos, kas ārpus euro zonas esošos ražotājus padarīja konkurētspējīgākus. |
| --- | --- |

(10)

Jau kopš izveidošanas NGP saskārās ar finansiālām grūtībām dažādu iemeslu dēļ. Dzesēšanas sistēmas avārijas dēļ 2003. gadā bija jāaptur ražošana. Kaut arī bojāto aprīkojumu aizstāja ar pagaidu aprīkojumu, ražošanas iekārta nedarbojās pilnā apjomā kā pirms avārijas. NGP stāvokli vēl pasliktināja cenu spiediens saistībā ar dolāra vērtības krišanos, kas ārpus euro zonas esošos ražotājus padarīja konkurētspējīgākus.

| (11) | Turklāt DMT ražošanas izmaksas lielākoties bija fiksētās izmaksas, kas nav atkarīgas no saražotās produkcijas apjoma. Granulu un šķidra veida polimēru pārdošanas apjomu samazināšanās lika DMT ražotnei samazināt ražošanas apjomu. Taču šāda ražošanas samazināšanās kopējās ražošanas izmaksas samazināja tikai nedaudz, jo fiksēto izmaksu proporcionālā daļa bija liela. Savukārt vienības ražošanas izmaksas DMT ražotnei tādēļ ievērojami palielinājās. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt DMT ražošanas izmaksas lielākoties bija fiksētās izmaksas, kas nav atkarīgas no saražotās produkcijas apjoma. Granulu un šķidra veida polimēru pārdošanas apjomu samazināšanās lika DMT ražotnei samazināt ražošanas apjomu. Taču šāda ražošanas samazināšanās kopējās ražošanas izmaksas samazināja tikai nedaudz, jo fiksēto izmaksu proporcionālā daļa bija liela. Savukārt vienības ražošanas izmaksas DMT ražotnei tādēļ ievērojami palielinājās.

| (12) | Tādējādi 2003. gadā – pilna apjoma ražošanas pēdējā gadā – NGP cieta zaudējumus 29,68 miljonu euro, bet 2004. gadā – 17,87 miljonu euro apmērā. Taču 2005. gadā uzņēmums guva 5,27 miljonu euro peļņu, ko lielā mērā tam nodrošināja ārkārtas ienākumi. |
| --- | --- |

(12)

Tādējādi 2003. gadā – pilna apjoma ražošanas pēdējā gadā – NGP cieta zaudējumus 29,68 miljonu euro, bet 2004. gadā – 17,87 miljonu euro apmērā. Taču 2005. gadā uzņēmums guva 5,27 miljonu euro peļņu, ko lielā mērā tam nodrošināja ārkārtas ienākumi.

2.3.   Pārstrukturēšanas plāns

| (13) | Uzņēmuma valde 2004. gada janvārī pieņēma lēmumu apturēt ražošanas darbību un uzsākt projektu esošo rūpniecisko iekārtu pārveidošanai. Tās mērķis bija mainīt polimerizācijas ražotnes izmantoto izejvielu, pašražoto DMT aizstājot ar citu izejvielu – tīro tereftālskābi (PAT), lai izmaksu struktūra būtu elastīgāka. Tika aplēsts, ka pāriešanai uz citu izejvielu vajag vēl 22 miljonus euro. Finanšu līdzekļu nepietiekamības dēļ NGP neesot spējis šos ieguldījumus pabeigt. |
| --- | --- |

(13)

Uzņēmuma valde 2004. gada janvārī pieņēma lēmumu apturēt ražošanas darbību un uzsākt projektu esošo rūpniecisko iekārtu pārveidošanai. Tās mērķis bija mainīt polimerizācijas ražotnes izmantoto izejvielu, pašražoto DMT aizstājot ar citu izejvielu – tīro tereftālskābi (PAT), lai izmaksu struktūra būtu elastīgāka. Tika aplēsts, ka pāriešanai uz citu izejvielu vajag vēl 22 miljonus euro. Finanšu līdzekļu nepietiekamības dēļ NGP neesot spējis šos ieguldījumus pabeigt.

| (14) | Dažādas valsts iestādes, Montefibre, NGP un citi uzņēmumi 2004. gada maijā parakstīja Saprašanās memorandu, ar kuru visas parakstītājas puses vienojās par nepieciešamību saglabāt ražošanas līnijā CP3 jau izdarītos ieguldījumus un papildināt tos ar jauniem. |
| --- | --- |

(14)

Dažādas valsts iestādes, Montefibre, NGP un citi uzņēmumi 2004. gada maijā parakstīja Saprašanās memorandu, ar kuru visas parakstītājas puses vienojās par nepieciešamību saglabāt ražošanas līnijā CP3 jau izdarītos ieguldījumus un papildināt tos ar jauniem.

| (15) | Valsts un reģionālās iestādes, NGP, Montefibre un Edison (cits uzņēmums, kas atrodas Acerra) 2005. gada jūlijā parakstīja plānošanas nolīgumu (accordo di programma) attiecībā uz NGP, kā arī uz citām darbībām Acerra ražošanas zonā. Attiecībā uz NGP nolīgumā uzskaitītas šādas galvenās darbības: |
| --- | --- |

(15)

Valsts un reģionālās iestādes, NGP, Montefibre un Edison (cits uzņēmums, kas atrodas Acerra) 2005. gada jūlijā parakstīja plānošanas nolīgumu (accordo di programma) attiecībā uz NGP, kā arī uz citām darbībām Acerra ražošanas zonā. Attiecībā uz NGP nolīgumā uzskaitītas šādas galvenās darbības:

| (16) | Jauna uzņēmuma – SIMPE S.p.A. – dibināšana 2005. gada jūlijā; akciju kontrolpakete tajā pieder NGP, bet mazākuma akciju paketes – Montefibre un valsts aģentūrai Sviluppo Italia (attiecīgi 19,1 % un 9,8 % no pamatkapitāla). SIMPE pārņēmis NGP polimerizācijas darbības (proti, ražošanas līdzekļus un atbilstošās saistības), kā arī daļu personāla. NGP turpinājis darbību tikai kā komunālo pakalpojumu sniedzējs (4); |
| --- | --- |

(16)

Jauna uzņēmuma – SIMPE S.p.A. – dibināšana 2005. gada jūlijā; akciju kontrolpakete tajā pieder NGP, bet mazākuma akciju paketes – Montefibre un valsts aģentūrai Sviluppo Italia (attiecīgi 19,1 % un 9,8 % no pamatkapitāla). SIMPE pārņēmis NGP polimerizācijas darbības (proti, ražošanas līdzekļus un atbilstošās saistības), kā arī daļu personāla. NGP turpinājis darbību tikai kā komunālo pakalpojumu sniedzējs (4);

| (17) | Notiek DMT ražošanas iekārtas slēgšana, un jaunais uzņēmums SIMPE veic paredzētos ieguldījumus ražošanas līnijā CP3, lai sākotnējo pašražoto DMT aizstātu ar jaunu izejvielu – tīro tereftālskābi (PAT), kas esot iegādāta ārvalstīs (5); |
| --- | --- |

(17)

Notiek DMT ražošanas iekārtas slēgšana, un jaunais uzņēmums SIMPE veic paredzētos ieguldījumus ražošanas līnijā CP3, lai sākotnējo pašražoto DMT aizstātu ar jaunu izejvielu – tīro tereftālskābi (PAT), kas esot iegādāta ārvalstīs (5);

| (18) | Itālija veic finanšu atbalsta pasākumus, piešķirot 20,87 miljonu euro lielu kopējo summu, lai atbalstītu ieguldījumus pārejai uz jauno izejvielu. Šie pasākumi aprakstīti še turpmāk. |
| --- | --- |

(18)

Itālija veic finanšu atbalsta pasākumus, piešķirot 20,87 miljonu euro lielu kopējo summu, lai atbalstītu ieguldījumus pārejai uz jauno izejvielu. Šie pasākumi aprakstīti še turpmāk.

2.4.   Finanšu atbalsts

| (19) | Pirmais atbalsta pasākums ir subsīdija 10,75 miljonu euro apmērā, no kuriem 5 miljonus izmaksā Kampānijas reģions, bet pārējo daļu – Rūpniecības ministrija. Atbalstu piešķīra 2006. gada 18. maijā. |
| --- | --- |

(19)

Pirmais atbalsta pasākums ir subsīdija 10,75 miljonu euro apmērā, no kuriem 5 miljonus izmaksā Kampānijas reģions, bet pārējo daļu – Rūpniecības ministrija. Atbalstu piešķīra 2006. gada 18. maijā.

| (20) | Otrais atbalsta pasākums ir aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem 6,523 miljonu euro apmērā, kuru Rūpniecības ministrija piešķir ar samazinātu procentu likmi, kas vienāda ar 36 % no atsauces likmes. Aizdevumu piešķīra 2006. gada 18. maijā. |
| --- | --- |

(20)

Otrais atbalsta pasākums ir aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem 6,523 miljonu euro apmērā, kuru Rūpniecības ministrija piešķir ar samazinātu procentu likmi, kas vienāda ar 36 % no atsauces likmes. Aizdevumu piešķīra 2006. gada 18. maijā.

| (21) | Trešais pasākums ir Sviluppo Italia pagaidu līdzdalība SIMPE riska kapitālā 3,6 miljonu euro apmērā (9,8 % no uzņēmuma pamatkapitāla). Līdzdalību īstenoja 2006. gada 5. maijā. Abiem pārējiem SIMPE akcionāriem – NGP un Montefibre – bija jāpilda saistības iegādāties akcijas no Sviluppo Italia trīs līdz piecu gadu laikā par cenu, kas vienāda ar nominālvērtību plus gada procenti, kurus aprēķina, pamatojoties uz oficiālo references likmi, kāda noteikta vidēji ilga termiņa darījumiem, pieskaitot tai vismaz 2 procentu punktus. |
| --- | --- |

(21)

Trešais pasākums ir Sviluppo Italia pagaidu līdzdalība SIMPE riska kapitālā 3,6 miljonu euro apmērā (9,8 % no uzņēmuma pamatkapitāla). Līdzdalību īstenoja 2006. gada 5. maijā. Abiem pārējiem SIMPE akcionāriem – NGP un Montefibre – bija jāpilda saistības iegādāties akcijas no Sviluppo Italia trīs līdz piecu gadu laikā par cenu, kas vienāda ar nominālvērtību plus gada procenti, kurus aprēķina, pamatojoties uz oficiālo references likmi, kāda noteikta vidēji ilga termiņa darījumiem, pieskaitot tai vismaz 2 procentu punktus.

| (22) | Atbalsts saskaņā ar visiem šiem trim pasākumiem tika piešķirts SIMPE. |
| --- | --- |

(22)

Atbalsts saskaņā ar visiem šiem trim pasākumiem tika piešķirts SIMPE.

2.5.   Turpmākā gaita

| (23) | Starptautiska Spānijas ķīmijas nozares uzņēmējsabiedrība La Seda de Barcelona 2007. gada februārī uzņēmumā SIMPE iegādājās Montefibre akcijas un ieguldīja uzņēmumā papildu kapitālu 20,7 miljonu euro apmērā, tādējādi ar 50,1 % akciju kļūstot par kontrolpaketes turētāju. Pārējie SIMPE akcionāri ir NGP ar 43,6 % akciju un Sviluppo Italia ar 6,3 % akciju. |
| --- | --- |

(23)

Starptautiska Spānijas ķīmijas nozares uzņēmējsabiedrība La Seda de Barcelona 2007. gada februārī uzņēmumā SIMPE iegādājās Montefibre akcijas un ieguldīja uzņēmumā papildu kapitālu 20,7 miljonu euro apmērā, tādējādi ar 50,1 % akciju kļūstot par kontrolpaketes turētāju. Pārējie SIMPE akcionāri ir NGP ar 43,6 % akciju un Sviluppo Italia ar 6,3 % akciju.

| (24) | Tas, ka La Seda de Barcelona iegādājās SIMPE, mainīja arī sākotnējo pārstrukturizācijas plānu. Ja saskaņā ar 2005. gada jūlijā pieņemto plānu (sk. iepriekš) SIMPE vajadzēja turpināt NGP darbību, proti, ražot pārsvarā polimērus tekstilrūpniecības vajadzībām, tad turpmāk saskaņā ar projekta izmaiņām tam jānodarbojas galvenokārt ar polimēru ražošanu PET (polietilēna tereftalāts) nozares tirgum. |
| --- | --- |

(24)

Tas, ka La Seda de Barcelona iegādājās SIMPE, mainīja arī sākotnējo pārstrukturizācijas plānu. Ja saskaņā ar 2005. gada jūlijā pieņemto plānu (sk. iepriekš) SIMPE vajadzēja turpināt NGP darbību, proti, ražot pārsvarā polimērus tekstilrūpniecības vajadzībām, tad turpmāk saskaņā ar projekta izmaiņām tam jānodarbojas galvenokārt ar polimēru ražošanu PET (polietilēna tereftalāts) nozares tirgum.

3.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

3.1.   Pārstrukturēšanas atbalsts

| (25) | Itālija ir paziņojusi par atbalstu, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6). Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu Komisija norādīja, ka tai ir šaubas par to, vai šo pamatnostādņu nosacījumi tikuši izpildīti. |
| --- | --- |

(25)

Itālija ir paziņojusi par atbalstu, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6). Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu Komisija norādīja, ka tai ir šaubas par to, vai šo pamatnostādņu nosacījumi tikuši izpildīti.

| (26) | Komisija ir izteikusi šaubas par atbalsta faktisko saņēmēju un atbalsta atbilstību. Itālija paziņoja, ka atbalsta saņēmējs ir NGP. Tomēr atbalstu saskaņā ar visiem trim atbalsta pasākumiem piešķīra uzņēmumam SIMPE, nesen dibinātam uzņēmumam, kuram kā tādam nav tiesību saņemt atbalstu pārstrukturizācijai (12. punkts pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai). Tādējādi Komisija nebija pārliecināta par to, vai NGP un SIMPE kā grupa ir tiesīga saņemt atbalstu. Uzņēmumu SIMPE dibināja NGP saskaņā ar polimerizācijas ražotņu pārstrukturizāciju, un tieši šādām vajadzībām arī piešķīra minēto atbalstu. No otras puses, NGP nebija nesen dibināts uzņēmums glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē, turklāt tas bija arī nonācis grūtībās un tātad tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(26)

Komisija ir izteikusi šaubas par atbalsta faktisko saņēmēju un atbalsta atbilstību. Itālija paziņoja, ka atbalsta saņēmējs ir NGP. Tomēr atbalstu saskaņā ar visiem trim atbalsta pasākumiem piešķīra uzņēmumam SIMPE, nesen dibinātam uzņēmumam, kuram kā tādam nav tiesību saņemt atbalstu pārstrukturizācijai (12. punkts pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai). Tādējādi Komisija nebija pārliecināta par to, vai NGP un SIMPE kā grupa ir tiesīga saņemt atbalstu. Uzņēmumu SIMPE dibināja NGP saskaņā ar polimerizācijas ražotņu pārstrukturizāciju, un tieši šādām vajadzībām arī piešķīra minēto atbalstu. No otras puses, NGP nebija nesen dibināts uzņēmums glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē, turklāt tas bija arī nonācis grūtībās un tātad tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu.

| (27) | Tomēr, kaut arī NGP un SIMPE varētu uzskatīt par vienu veselumu – grupu, kas tiesīga saņemt atbalstu, Komisija nebija pārliecināta, vai šī grupa atbilda pārējiem kritērijiem, kas noteikti pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Itālija nav iesniegusi pārstrukturēšanas plānus, kas atbilstu visiem nosacījumiem, kuri uzskaitīti šo pamatnostādņu 3.2.2. sadaļā, ne attiecībā uz SIMPE, ne NGP. Attiecībā uz SIMPE Itālijas iesniegtajā uzņēmējdarbības plānā nebija ne detalizētas tirgus izpētes, ne arī uzņēmuma stipro un vājo punktu analīzes. Komisija tomēr norādīja, ka SIMPE tikmēr tika pārdots citam uzņēmumam, un tajā laikā tā nevarēja novērtēt šāda darījuma sekas. Attiecībā uz NGP Itālija nav sniegusi nekādu informāciju par īstenojamo pārstrukturizācijas pasākumu izmaksām, ne arī precīzus datus par šo pasākumu finansēšanu. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija nebija pārliecināta, vai nosacījumi attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu tikuši izpildīti. |
| --- | --- |

(27)

Tomēr, kaut arī NGP un SIMPE varētu uzskatīt par vienu veselumu – grupu, kas tiesīga saņemt atbalstu, Komisija nebija pārliecināta, vai šī grupa atbilda pārējiem kritērijiem, kas noteikti pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Itālija nav iesniegusi pārstrukturēšanas plānus, kas atbilstu visiem nosacījumiem, kuri uzskaitīti šo pamatnostādņu 3.2.2. sadaļā, ne attiecībā uz SIMPE, ne NGP. Attiecībā uz SIMPE Itālijas iesniegtajā uzņēmējdarbības plānā nebija ne detalizētas tirgus izpētes, ne arī uzņēmuma stipro un vājo punktu analīzes. Komisija tomēr norādīja, ka SIMPE tikmēr tika pārdots citam uzņēmumam, un tajā laikā tā nevarēja novērtēt šāda darījuma sekas. Attiecībā uz NGP Itālija nav sniegusi nekādu informāciju par īstenojamo pārstrukturizācijas pasākumu izmaksām, ne arī precīzus datus par šo pasākumu finansēšanu. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija nebija pārliecināta, vai nosacījumi attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu tikuši izpildīti.

| (28) | Itālija nav norādījusi ne to, kādus kompensējošus pasākumus veicis SIMPE, ne arī to, kādus veicis NGP; tas lika Komisijai šaubīties par to, vai ir ievērots nosacījums par konkurences pārmērīgas kropļošanas novēršanu. Līdzīgā kārtā Komisijai nebija nekādas informācijas par kopējām pārstrukturizācijas izmaksām un par saņēmēja ieguldījumu, lai noteiktu, vai atbalsts nav pārsniedzis minimumu saskaņā ar pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(28)

Itālija nav norādījusi ne to, kādus kompensējošus pasākumus veicis SIMPE, ne arī to, kādus veicis NGP; tas lika Komisijai šaubīties par to, vai ir ievērots nosacījums par konkurences pārmērīgas kropļošanas novēršanu. Līdzīgā kārtā Komisijai nebija nekādas informācijas par kopējām pārstrukturizācijas izmaksām un par saņēmēja ieguldījumu, lai noteiktu, vai atbalsts nav pārsniedzis minimumu saskaņā ar pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (29) | Visbeidzot, Itālija vispirms bija paziņojusi, ka atbalsts ir Sviluppo Italia kapitāla ieguldījums, bet pēc tam paziņoja, ka ieguldījums veikts saskaņā ar tirgus noteikumiem un tātad nav atbalsts. Tomēr Komisija nebija pārliecināta par šāda argumenta pietiekamību. |
| --- | --- |

(29)

Visbeidzot, Itālija vispirms bija paziņojusi, ka atbalsts ir Sviluppo Italia kapitāla ieguldījums, bet pēc tam paziņoja, ka ieguldījums veikts saskaņā ar tirgus noteikumiem un tātad nav atbalsts. Tomēr Komisija nebija pārliecināta par šāda argumenta pietiekamību.

3.2.   Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnes

| (30) | Komisija izvērtēja arī atbalsta atbilstību Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (7). SIMPE atrodas apgabalā, kas atbilst reģionālā atbalsta saņemšanai EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē, saskaņā ar kuru reģionālā atbalsta maksimālais apjoms ir vienāds ar 35 % TDE (tīrās dotācijas ekvivalents) no atbilstīgajiem ieguldījumiem. Izskatāmos atbalsta pasākumus veica, lai SIMPE varētu īstenot projektus par ieguldījumiem ražošanas līnijā CP3. Tomēr Komisijas rīcībā nebija tādas informācijas, kas ļautu tai izvērtēt, vai izmaksas saistībā ar ieguldījumiem ražošanas līnijā CP3 var uzskatīt par atbilstīgām reģionāla ieguldījumu atbalsta saņemšanai un vai nav pārsniegts reģionālam atbalstam pieļaujamais 35 % maksimālais apjoms. |
| --- | --- |

(30)

Komisija izvērtēja arī atbalsta atbilstību Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (7). SIMPE atrodas apgabalā, kas atbilst reģionālā atbalsta saņemšanai EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē, saskaņā ar kuru reģionālā atbalsta maksimālais apjoms ir vienāds ar 35 % TDE (tīrās dotācijas ekvivalents) no atbilstīgajiem ieguldījumiem. Izskatāmos atbalsta pasākumus veica, lai SIMPE varētu īstenot projektus par ieguldījumiem ražošanas līnijā CP3. Tomēr Komisijas rīcībā nebija tādas informācijas, kas ļautu tai izvērtēt, vai izmaksas saistībā ar ieguldījumiem ražošanas līnijā CP3 var uzskatīt par atbilstīgām reģionāla ieguldījumu atbalsta saņemšanai un vai nav pārsniegts reģionālam atbalstam pieļaujamais 35 % maksimālais apjoms.

4.   ITĀLIJAS APSVĒRUMI

| (31) | Attiecībā uz atbalsta pasākumu Itālija vēlreiz apstiprināja, ka Sviluppo Italia pagaidu līdzdalība SIMPE kapitālā nav valsts atbalsts, jo tā ir saskaņā ar privātā investora principu. Itālija ir paziņojusi, ka abiem pārējiem SIMPE akcionāriem (NGP un La Seda de Barcelona) bija jāpilda saistības iegādāties akcijas no Sviluppo Italia trīs līdz piecu gadu laikā par cenu, kas vienāda ar nominālvērtību plus gada procenti, kurus aprēķina, pamatojoties uz oficiālo references likmi, kāda noteikta vidēji ilga termiņa darījumiem, pieskaitot tai vismaz 2 procentu punktus. Turklāt šīs saistības ir nodrošinātas ar garantiju, ko NGP sniedz, pamatojoties uz saviem nekustamajiem īpašumiem. Saskaņā ar Itālijas iestādēm jebkurš privāts ieguldītājs būtu veicis līdzīgu ieguldījumu, ja būtu šāds kapitāla peļņas nodrošinājums. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz atbalsta pasākumu Itālija vēlreiz apstiprināja, ka Sviluppo Italia pagaidu līdzdalība SIMPE kapitālā nav valsts atbalsts, jo tā ir saskaņā ar privātā investora principu. Itālija ir paziņojusi, ka abiem pārējiem SIMPE akcionāriem (NGP un La Seda de Barcelona) bija jāpilda saistības iegādāties akcijas no Sviluppo Italia trīs līdz piecu gadu laikā par cenu, kas vienāda ar nominālvērtību plus gada procenti, kurus aprēķina, pamatojoties uz oficiālo references likmi, kāda noteikta vidēji ilga termiņa darījumiem, pieskaitot tai vismaz 2 procentu punktus. Turklāt šīs saistības ir nodrošinātas ar garantiju, ko NGP sniedz, pamatojoties uz saviem nekustamajiem īpašumiem. Saskaņā ar Itālijas iestādēm jebkurš privāts ieguldītājs būtu veicis līdzīgu ieguldījumu, ja būtu šāds kapitāla peļņas nodrošinājums.

| (32) | Turklāt Itālija apgalvoja, ka atbalsts saskaņā ar abiem pārējiem pasākumiem SIMPE piešķirts, pamatojoties uz Itālijas likumā Nr. 181/89 paredzētu atbalsta shēmu, ko apstiprinājusi Komisija (N 214/2003) (8), un ka gan attaisnotās izmaksas, gan arī atbalsta intensitāte atbilst šāda veida atbalsta shēmai noteiktajiem nosacījumiem, proti, reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte nepārsniedz 35 % TDE. Itālija norādīja, ka arī tad, ja tā bija paziņojusi par atbalstu kā NGP pārstrukturizācijas atbalstu, tas no Itālijas viedokļa bija jāuzskata par reģionālu atbalstu uzņēmumam saskaņā ar minēto atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt Itālija apgalvoja, ka atbalsts saskaņā ar abiem pārējiem pasākumiem SIMPE piešķirts, pamatojoties uz Itālijas likumā Nr. 181/89 paredzētu atbalsta shēmu, ko apstiprinājusi Komisija (N 214/2003) (8), un ka gan attaisnotās izmaksas, gan arī atbalsta intensitāte atbilst šāda veida atbalsta shēmai noteiktajiem nosacījumiem, proti, reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte nepārsniedz 35 % TDE. Itālija norādīja, ka arī tad, ja tā bija paziņojusi par atbalstu kā NGP pārstrukturizācijas atbalstu, tas no Itālijas viedokļa bija jāuzskata par reģionālu atbalstu uzņēmumam saskaņā ar minēto atbalsta shēmu.

| (33) | Itālija apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija nepiekristu tam, ka atbalsts piešķirts saskaņā ar shēmu N 214/2003, tad tai vajadzētu uzskatīt, ka atbalsts ir atbilstīgs tāpēc, ka tas ir pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(33)

Itālija apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija nepiekristu tam, ka atbalsts piešķirts saskaņā ar shēmu N 214/2003, tad tai vajadzētu uzskatīt, ka atbalsts ir atbilstīgs tāpēc, ka tas ir pārstrukturēšanas atbalsts.

| (34) | Itālija uzskata, ka atbalsta saņēmējs ir NGP, kas jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(34)

Itālija uzskata, ka atbalsta saņēmējs ir NGP, kas jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu.

| (35) | Itālija ir iesniegusi arī grozītu pārstrukturēšanas plānu, kurā grozījumi izdarīti gan NGP, gan arī SIMPE pārstrukturēšanai, ņemot vērā La Seda de Barcelona jauno stratēģiju. |
| --- | --- |

(35)

Itālija ir iesniegusi arī grozītu pārstrukturēšanas plānu, kurā grozījumi izdarīti gan NGP, gan arī SIMPE pārstrukturēšanai, ņemot vērā La Seda de Barcelona jauno stratēģiju.

| (36) | Kā iepriekš paskaidrots, pamatojoties uz šo plānu, ražošanas līnijā CP3 SIMPE ražos galvenokārt poliesteru polimērus PET tirgum. Itālija iesniedza tirgus izpētes rezultātus, kas liecina, ka plastmasas iesaiņojumu materiālu tirgus pastāvīgi paplašinās, pieprasījumam pieaugot par 7 % gadā (9). Turklāt SIMPE turpinās ražot poliesteru polimērus arī ražotnēs CP1 un CP2, lai apgādātu Fidion, uzņēmumu, uz kuru Montefibre pārvietoja savu poliesteru šķiedru ražošanu. |
| --- | --- |

(36)

Kā iepriekš paskaidrots, pamatojoties uz šo plānu, ražošanas līnijā CP3 SIMPE ražos galvenokārt poliesteru polimērus PET tirgum. Itālija iesniedza tirgus izpētes rezultātus, kas liecina, ka plastmasas iesaiņojumu materiālu tirgus pastāvīgi paplašinās, pieprasījumam pieaugot par 7 % gadā (9). Turklāt SIMPE turpinās ražot poliesteru polimērus arī ražotnēs CP1 un CP2, lai apgādātu Fidion, uzņēmumu, uz kuru Montefibre pārvietoja savu poliesteru šķiedru ražošanu.

| (37) | Turpinot uzņēmējdarbību, NGP turpmāk nodarbosies ar komunālo un tādu citu pakalpojumu sniegšanu, kā, piem., zinātniskā izpēte, laboratorijas un notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumi rūpnieciskajiem uzņēmumiem Acerra teritorijā, bet pārtrauks jebkādu darbību rūpnieciskās ražošanas jomā. No saviem 270 sākotnējiem darbiniekiem uzņēmums paturēs 54, bet 76 pāries strādāt uz SIMPE. |
| --- | --- |

(37)

Turpinot uzņēmējdarbību, NGP turpmāk nodarbosies ar komunālo un tādu citu pakalpojumu sniegšanu, kā, piem., zinātniskā izpēte, laboratorijas un notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumi rūpnieciskajiem uzņēmumiem Acerra teritorijā, bet pārtrauks jebkādu darbību rūpnieciskās ražošanas jomā. No saviem 270 sākotnējiem darbiniekiem uzņēmums paturēs 54, bet 76 pāries strādāt uz SIMPE.

| (38) | Jaunajā pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka NGP ieguldīs 8,5 miljonus euro, lai modernizētu komunālo pakalpojumu infrastruktūras. Savukārt uzņēmums SIMPE ieguldīs 40,4 miljonus euro, no kuriem 22 miljonus – pārejai uz ražošanas līnijas CP3 jauno izejvielu (PAT) saskaņā ar sākotnējā plānā paredzēto, bet pārējo summu – lai izstrādātu jaunu “postpolimerizācijas” procesu, kas vajadzīgs, lai pilnveidotu PET ražošanas ciklu un pielāgotu ražošanas līnijas CP1 un CP2 tā, lai tās kā izejvielu varētu izmantot arī PAT. |
| --- | --- |

(38)

Jaunajā pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka NGP ieguldīs 8,5 miljonus euro, lai modernizētu komunālo pakalpojumu infrastruktūras. Savukārt uzņēmums SIMPE ieguldīs 40,4 miljonus euro, no kuriem 22 miljonus – pārejai uz ražošanas līnijas CP3 jauno izejvielu (PAT) saskaņā ar sākotnējā plānā paredzēto, bet pārējo summu – lai izstrādātu jaunu “postpolimerizācijas” procesu, kas vajadzīgs, lai pilnveidotu PET ražošanas ciklu un pielāgotu ražošanas līnijas CP1 un CP2 tā, lai tās kā izejvielu varētu izmantot arī PAT.

| (39) | Itālija ir iesniegusi tabulu ar sīkām norādēm par pārstrukturizācijas izmaksām un NGP un SIMPE finansēšanas avotiem. Saskaņā ar šo tabulu, pārstrukturizācijas kopējās izmaksas sasniedz 103,5 miljonu euro lielu summu. |
| --- | --- |

(39)

Itālija ir iesniegusi tabulu ar sīkām norādēm par pārstrukturizācijas izmaksām un NGP un SIMPE finansēšanas avotiem. Saskaņā ar šo tabulu, pārstrukturizācijas kopējās izmaksas sasniedz 103,5 miljonu euro lielu summu.

| (40) | Jaunajā plānā attiecībā uz NGP un SIMPE iekļauta virkne prognožu: optimistiska, mērena un pesimistiska. Arī saskaņā ar pesimistisko prognozi NGP kļūs rentabls jau 2009. gadā. Taču SIMPE saskaņā ar pesimistisko prognozi pozitīvus rezultātus gūs tikai 2011. gadā; saskaņā ar mēreno prognozi – 2010. gadā, bet saskaņā ar optimistisko – jau 2009. gadā. |
| --- | --- |

(40)

Jaunajā plānā attiecībā uz NGP un SIMPE iekļauta virkne prognožu: optimistiska, mērena un pesimistiska. Arī saskaņā ar pesimistisko prognozi NGP kļūs rentabls jau 2009. gadā. Taču SIMPE saskaņā ar pesimistisko prognozi pozitīvus rezultātus gūs tikai 2011. gadā; saskaņā ar mēreno prognozi – 2010. gadā, bet saskaņā ar optimistisko – jau 2009. gadā.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (41) | NGP piekrīt Itālijas izteiktajiem apsvērumiem. Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) [Starptautiskā viskozes un sintētisko šķiedru komiteja], viens no sākotnējiem sūdzību iesniedzējiem un sintētisko šķiedru rūpniecības pārstāvis, izteica šādu apsvērumu: ja atbalsts paredzēts galvenokārt PET tirgum, sintētisko šķiedru ražošanas nozarei tas nav būtisks. |
| --- | --- |

(41)

NGP piekrīt Itālijas izteiktajiem apsvērumiem. Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) [Starptautiskā viskozes un sintētisko šķiedru komiteja], viens no sākotnējiem sūdzību iesniedzējiem un sintētisko šķiedru rūpniecības pārstāvis, izteica šādu apsvērumu: ja atbalsts paredzēts galvenokārt PET tirgum, sintētisko šķiedru ražošanas nozarei tas nav būtisks.

6.   NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē

| (42) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar nostiprinājušos Kopienas judikatūru kritēriju par atbalstu, kas ietekmē tirdzniecību, piemēro tad, ja saņēmējs uzņēmums veic saimniecisku darbību, kas ir saistīta ar tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar nostiprinājušos Kopienas judikatūru kritēriju par atbalstu, kas ietekmē tirdzniecību, piemēro tad, ja saņēmējs uzņēmums veic saimniecisku darbību, kas ir saistīta ar tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (43) | Subsīdiju un aizdevumu SIMPE piešķīra divas valsts iestādes – Rūpniecības ministrija un Kampānijas reģiona pašvaldība. Tātad atbalsta pasākumus finansēja ar valsts resursiem, un šie pasākumi ir saistāmi ar valsti. Subsīdija sagādā uzņēmumam priekšrocību tāpat kā aizdevums, kurš piešķirts ar procentu likmi, kas ir zemāka par atsauces likmi grūtībās nenonākušiem uzņēmumiem, un kuru neviens investors nebūtu piešķīris ar šādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(43)

Subsīdiju un aizdevumu SIMPE piešķīra divas valsts iestādes – Rūpniecības ministrija un Kampānijas reģiona pašvaldība. Tātad atbalsta pasākumus finansēja ar valsts resursiem, un šie pasākumi ir saistāmi ar valsti. Subsīdija sagādā uzņēmumam priekšrocību tāpat kā aizdevums, kurš piešķirts ar procentu likmi, kas ir zemāka par atsauces likmi grūtībās nenonākušiem uzņēmumiem, un kuru neviens investors nebūtu piešķīris ar šādiem nosacījumiem.

| (44) | Attiecībā uz kapitālu, ko Sviluppo Italia ieguldīja SIMPE, Itālija vispirms paziņoja par to kā valsts atbalsta pasākumu, bet pēc tam paziņoja, ka tas nav bijis atbalsts, jo ieguldījums izdarīts saskaņā ar privātā investora principu un nesagādā uzņēmumam nekādas priekšrocības. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz kapitālu, ko Sviluppo Italia ieguldīja SIMPE, Itālija vispirms paziņoja par to kā valsts atbalsta pasākumu, bet pēc tam paziņoja, ka tas nav bijis atbalsts, jo ieguldījums izdarīts saskaņā ar privātā investora principu un nesagādā uzņēmumam nekādas priekšrocības.

| (45) | Tomēr pretstatā Itālijas iestādēm Komisija uzskata, ka Sviluppo Italia pagaidu līdzdalība SIMPE kapitālā ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Sviluppo Italia ir valsts aģentūra, un tāpēc tās kapitāla ieguldījumi ir saistāmi ar valsti un tie ir valsts atbalsts, ja vien netiek apstiprināts, ka Sviluppo Italia rīkojusies kā privāts investors, kas darbojas tirgus ekonomikā. |
| --- | --- |

(45)

Tomēr pretstatā Itālijas iestādēm Komisija uzskata, ka Sviluppo Italia pagaidu līdzdalība SIMPE kapitālā ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Sviluppo Italia ir valsts aģentūra, un tāpēc tās kapitāla ieguldījumi ir saistāmi ar valsti un tie ir valsts atbalsts, ja vien netiek apstiprināts, ka Sviluppo Italia rīkojusies kā privāts investors, kas darbojas tirgus ekonomikā.

| (46) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka Sviluppo Italia līdzdalība SIMPE kapitālā bija daļa no NGP pārstrukturēšanas plāna. Tā kā NGP bija grūtībās nonācis uzņēmums un SIMPE dibināja vienīgi ar mērķi pārstrukturēt NGP, var pieņemt, ka Sviluppo Italia bija nolēmusi iegādāties grūtībās nonākuša uzņēmuma akcijas. Turklāt Sviluppo Italia kapitāla ieguldījumam līdztekus – kā daļu no tā paša darījuma – veica divus citus pasākumus, kuri uzskatāmi par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, proti, Kampānijas reģiona pašvaldība un Rūpniecības ministrija piešķīra tiešo subsīdiju un Rūpniecības ministrija piešķīra aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(46)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka Sviluppo Italia līdzdalība SIMPE kapitālā bija daļa no NGP pārstrukturēšanas plāna. Tā kā NGP bija grūtībās nonācis uzņēmums un SIMPE dibināja vienīgi ar mērķi pārstrukturēt NGP, var pieņemt, ka Sviluppo Italia bija nolēmusi iegādāties grūtībās nonākuša uzņēmuma akcijas. Turklāt Sviluppo Italia kapitāla ieguldījumam līdztekus – kā daļu no tā paša darījuma – veica divus citus pasākumus, kuri uzskatāmi par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, proti, Kampānijas reģiona pašvaldība un Rūpniecības ministrija piešķīra tiešo subsīdiju un Rūpniecības ministrija piešķīra aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem.

| (47) | Iepriekšējos lēmumos (10) Komisija norādīja, ka privātā investora princips tiktu ievērots tad, ja valsts kapitālu ieguldītu grūtībās nenonākušā uzņēmumā. Privātā investora princips var tikt ievērots arī tad, ja uzņēmums nonācis grūtībās; taču tādā gadījumā valsts kapitāls jāiegulda ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tajos gadījumos, kad privāts investors iegulda uzņēmumā ar tik augstu riska pakāpi, proti, tas būtu ieguldījums ar procentu likmi, kas ir daudz augstāka par to, kuru piemērotu grūtībās nenonākušiem uzņēmumiem, un kad ir skaidra dzīvotspējas atjaunošanas perspektīva. |
| --- | --- |

(47)

Iepriekšējos lēmumos (10) Komisija norādīja, ka privātā investora princips tiktu ievērots tad, ja valsts kapitālu ieguldītu grūtībās nenonākušā uzņēmumā. Privātā investora princips var tikt ievērots arī tad, ja uzņēmums nonācis grūtībās; taču tādā gadījumā valsts kapitāls jāiegulda ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tajos gadījumos, kad privāts investors iegulda uzņēmumā ar tik augstu riska pakāpi, proti, tas būtu ieguldījums ar procentu likmi, kas ir daudz augstāka par to, kuru piemērotu grūtībās nenonākušiem uzņēmumiem, un kad ir skaidra dzīvotspējas atjaunošanas perspektīva.

| (48) | Itālijas iestādes nav apliecinājušas, ka privāts investors būtu bijis gatavs iegādāties akcijas šādos apstākļos. Patiešām, nav pierādīts, ka kapitāla peļņa ar Sviluppo Italia noteiktajiem nosacījumiem (tas ir, vismaz 2 procenti punkti vairāk par atsauces likmi) būtu pietiekama, lai izraisītu privāta investora interesi, ņemot vērā to, ka NGP bija pārtraucis darbību un ka nebija nekādas noteiktības attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu (izņemot to, ka ieguldījumu nodrošināja ar valsts atbalstu). Šajā saistībā jānorāda arī tas, ka La Seda de Barcelona iegādājās SIMPE akcijas tikai deviņus mēnešus pēc tam, kad kapitālu bija ieguldījusi Sviluppo Italia un kad bija piešķirts pārējo veidu atbalsts. |
| --- | --- |

(48)

Itālijas iestādes nav apliecinājušas, ka privāts investors būtu bijis gatavs iegādāties akcijas šādos apstākļos. Patiešām, nav pierādīts, ka kapitāla peļņa ar Sviluppo Italia noteiktajiem nosacījumiem (tas ir, vismaz 2 procenti punkti vairāk par atsauces likmi) būtu pietiekama, lai izraisītu privāta investora interesi, ņemot vērā to, ka NGP bija pārtraucis darbību un ka nebija nekādas noteiktības attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu (izņemot to, ka ieguldījumu nodrošināja ar valsts atbalstu). Šajā saistībā jānorāda arī tas, ka La Seda de Barcelona iegādājās SIMPE akcijas tikai deviņus mēnešus pēc tam, kad kapitālu bija ieguldījusi Sviluppo Italia un kad bija piešķirts pārējo veidu atbalsts.

| (49) | Tādēļ Komisija secina, ka Sviluppo Italia kapitāla ieguldījums piešķīra uzņēmumam priekšrocību. |
| --- | --- |

(49)

Tādēļ Komisija secina, ka Sviluppo Italia kapitāla ieguldījums piešķīra uzņēmumam priekšrocību.

| (50) | NGP un tā pārmantotājs SIMPE ražo poliesteru polimērus. Tā kā šo produktu plaši tirgo visā Eiropas Savienībā, atbalsta pasākums var apdraudēt konkurenci un traucēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija secina, ka subsīdija, aizdevums un Sviluppo Italia kapitāla ieguldījums uzskatāmi par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka to saderība ir attiecīgi jāvērtē. |
| --- | --- |

(50)

NGP un tā pārmantotājs SIMPE ražo poliesteru polimērus. Tā kā šo produktu plaši tirgo visā Eiropas Savienībā, atbalsta pasākums var apdraudēt konkurenci un traucēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija secina, ka subsīdija, aizdevums un Sviluppo Italia kapitāla ieguldījums uzskatāmi par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka to saderība ir attiecīgi jāvērtē.

6.2.   Juridiskais pamats

| (51) | Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par šā atbalsta saderību ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai un ar Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(51)

Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par šā atbalsta saderību ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai un ar Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnēm.

| (52) | Pamatojoties uz Itālijas iesniegtajiem apsvērumiem, Komisija tomēr norāda, ka šajā gadījumā ir visi pārstrukturēšanas plāna priekšnosacījumi. Laikā, kad atbalstu piešķīra, NGP bija grūtībās nonācis uzņēmums. Atbalstu piešķīra, lai uzņēmums atjaunotu dzīvotspēju, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, ko Itālijas iestādes apņēmās īstenot (sk. 15. punktā minēto plānošanas nolīgumu). Turklāt arī tad, ja saskaņā ar Itālijas iestādēm atbalsts ticis piešķirts SIMPE (un nevis NGP), SIMPE nodibināja vienīgi tādēļ, lai pārstrukturētu NGP, un tāpēc uzņēmums ir daļa no pārstrukturēšanas plāna. Visbeidzot, atbalstu saņem gan NGP, gan arī SIMPE. |
| --- | --- |

(52)

Pamatojoties uz Itālijas iesniegtajiem apsvērumiem, Komisija tomēr norāda, ka šajā gadījumā ir visi pārstrukturēšanas plāna priekšnosacījumi. Laikā, kad atbalstu piešķīra, NGP bija grūtībās nonācis uzņēmums. Atbalstu piešķīra, lai uzņēmums atjaunotu dzīvotspēju, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, ko Itālijas iestādes apņēmās īstenot (sk. 15. punktā minēto plānošanas nolīgumu). Turklāt arī tad, ja saskaņā ar Itālijas iestādēm atbalsts ticis piešķirts SIMPE (un nevis NGP), SIMPE nodibināja vienīgi tādēļ, lai pārstrukturētu NGP, un tāpēc uzņēmums ir daļa no pārstrukturēšanas plāna. Visbeidzot, atbalstu saņem gan NGP, gan arī SIMPE.

| (53) | Komisija norāda arī, ka, ņemot vērā potenciālo traucējošo ietekmi uz konkurenci, kāda piemīt grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas atbalstam, Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai iekļauti īpaši kritēriji, lai garantētu, ka, piešķirot atbalstu, netiktu pārsniegts nepieciešamais minimums uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai, konkurences traucējumus ierobežojot ar saņēmējam uzliktām saistībām veikt kompensējošus pasākumus. Šos kritērijus varētu nepiemērot, ja vien atbalsta pasākumus varētu vērtēt saskaņā ar Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnēm, ko jebkurā gadījumā nevar piemērot grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (11). |
| --- | --- |

(53)

Komisija norāda arī, ka, ņemot vērā potenciālo traucējošo ietekmi uz konkurenci, kāda piemīt grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas atbalstam, Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai iekļauti īpaši kritēriji, lai garantētu, ka, piešķirot atbalstu, netiktu pārsniegts nepieciešamais minimums uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai, konkurences traucējumus ierobežojot ar saņēmējam uzliktām saistībām veikt kompensējošus pasākumus. Šos kritērijus varētu nepiemērot, ja vien atbalsta pasākumus varētu vērtēt saskaņā ar Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnēm, ko jebkurā gadījumā nevar piemērot grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (11).

| (54) | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secina, ka atbalsta saderība jāvērtē saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (še turpmāk “pamatnostādnes”). |
| --- | --- |

(54)

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secina, ka atbalsta saderība jāvērtē saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (še turpmāk “pamatnostādnes”).

6.3.   Uzņēmuma tiesības pretendēt uz atbalstu

| (55) | Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 2.1. sadaļu Komisija uzskatīs, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, ja tas, izmantojot savus līdzekļus vai līdzekļus, ko tas ieguvis no sava īpašnieka/akcionāriem vai kreditoriem, nespēj samazināt zaudējumus, kuri bez publisko iestāžu ārējas iejaukšanās uzņēmumu īsākā vai ilgākā laika posmā gandrīz neizbēgami noved līdz bankrotam. Grūtībās nonākuša uzņēmuma raksturīgās pazīmes ir zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās, produkcijas krājumu palielināšanās, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parādu palielināšanās, procentu likmju pieaugums un neto aktīvu vērtības kritums vai vienādība ar nulli. Smagākajos gadījumos var būt tā, ka uzņēmums ir jau kļuvis maksātnespējīgs vai ka tam jau piemēro kopīgu maksātnespējas procedūru. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu 2.1. sadaļu Komisija uzskatīs, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, ja tas, izmantojot savus līdzekļus vai līdzekļus, ko tas ieguvis no sava īpašnieka/akcionāriem vai kreditoriem, nespēj samazināt zaudējumus, kuri bez publisko iestāžu ārējas iejaukšanās uzņēmumu īsākā vai ilgākā laika posmā gandrīz neizbēgami noved līdz bankrotam. Grūtībās nonākuša uzņēmuma raksturīgās pazīmes ir zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās, produkcijas krājumu palielināšanās, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parādu palielināšanās, procentu likmju pieaugums un neto aktīvu vērtības kritums vai vienādība ar nulli. Smagākajos gadījumos var būt tā, ka uzņēmums ir jau kļuvis maksātnespējīgs vai ka tam jau piemēro kopīgu maksātnespējas procedūru.

| (56) | Jaunizveidots uzņēmums nav tiesīgs saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, arī tad ne, ja tā finansiālais stāvoklis ir nestabils. Principā uzņēmumu uzskata par jaunizveidotu pirmos 3 gadus pēc uzņēmējdarbības sākšanas attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

(56)

Jaunizveidots uzņēmums nav tiesīgs saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, arī tad ne, ja tā finansiālais stāvoklis ir nestabils. Principā uzņēmumu uzskata par jaunizveidotu pirmos 3 gadus pēc uzņēmējdarbības sākšanas attiecīgajā nozarē.

| (57) | No otras puses, pamatnostādņu 13. punktā noteikts šādi: “ja grūtībās nonācis uzņēmums izveido meitas uzņēmumu, tad meitas uzņēmums un tā kontrolējošais uzņēmums, kas nonācis grūtībās, tiek uzskatīti par grupu un var saņemt atbalstu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā punktā”. |
| --- | --- |

(57)

No otras puses, pamatnostādņu 13. punktā noteikts šādi: “ja grūtībās nonācis uzņēmums izveido meitas uzņēmumu, tad meitas uzņēmums un tā kontrolējošais uzņēmums, kas nonācis grūtībās, tiek uzskatīti par grupu un var saņemt atbalstu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā punktā”.

| (58) | Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai NGP ir varējis būt atbalsta saņēmējs, jo atbalsts tika piešķirts SIMPE. Turklāt SIMPE, būdams jaunizveidots uzņēmums, nebija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu iepriekš minētās pamatnostādņu 2.1. sadaļas nozīmē. Tomēr Komisija izvērtēja, vai abi uzņēmumi kopā varēja tikt uzskatīti par grupu un tāpēc būt tiesīgi saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

(58)

Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai NGP ir varējis būt atbalsta saņēmējs, jo atbalsts tika piešķirts SIMPE. Turklāt SIMPE, būdams jaunizveidots uzņēmums, nebija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu iepriekš minētās pamatnostādņu 2.1. sadaļas nozīmē. Tomēr Komisija izvērtēja, vai abi uzņēmumi kopā varēja tikt uzskatīti par grupu un tāpēc būt tiesīgi saņemt atbalstu.

| (59) | Uzņēmumu SIMPE izveidoja NGP polimerizācijas ražotņu pārstrukturizācijai, kuras vajadzībām tad arī piešķīra minēto atbalstu, un tādējādi tas ir NGP jaundibinājums. No otras puses, NGP izveidoja 2003. februārī, un uzņēmējdarbību tas sāka 2003. gada martā, tas ir, vairāk kā trīs gadus pirms tam, kad piešķīra atbalstu – 2006. gada maijā. Tātad tas nav jaundibināts uzņēmums Kopienas pamatnostādņu nozīmē. Turklāt uzņēmumam NGP piemīt pazīmes, kas raksturīgas grūtībās nonākušam uzņēmumam: 2003. gadā – pilna apjoma ražošanas pēdējā gadā – tas cieta zaudējumus 29,68 miljonu euro, bet 2004. gadā – 17,87 miljonu euro apmērā. Taču 2005. gadā uzņēmums guva 5,27 miljonu euro peļņu, ko lielā mērā tam nodrošināja ārkārtas ienākumi. |
| --- | --- |

(59)

Uzņēmumu SIMPE izveidoja NGP polimerizācijas ražotņu pārstrukturizācijai, kuras vajadzībām tad arī piešķīra minēto atbalstu, un tādējādi tas ir NGP jaundibinājums. No otras puses, NGP izveidoja 2003. februārī, un uzņēmējdarbību tas sāka 2003. gada martā, tas ir, vairāk kā trīs gadus pirms tam, kad piešķīra atbalstu – 2006. gada maijā. Tātad tas nav jaundibināts uzņēmums Kopienas pamatnostādņu nozīmē. Turklāt uzņēmumam NGP piemīt pazīmes, kas raksturīgas grūtībās nonākušam uzņēmumam: 2003. gadā – pilna apjoma ražošanas pēdējā gadā – tas cieta zaudējumus 29,68 miljonu euro, bet 2004. gadā – 17,87 miljonu euro apmērā. Taču 2005. gadā uzņēmums guva 5,27 miljonu euro peļņu, ko lielā mērā tam nodrošināja ārkārtas ienākumi.

| (60) | Turklāt atbalsta piešķiršanas laikā NGP bija SIMPE lielākais akcionārs. Tāpēc Komisija secina, ka NGP un SIMPE var tikt uzskatīti par uzņēmumu grupu, kas ir tiesīga saņemt atbalstu pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt atbalsta piešķiršanas laikā NGP bija SIMPE lielākais akcionārs. Tāpēc Komisija secina, ka NGP un SIMPE var tikt uzskatīti par uzņēmumu grupu, kas ir tiesīga saņemt atbalstu pamatnostādņu nozīmē.

6.4.   Dzīvotspējas atjaunošana

| (61) | Atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka tiek īstenots pārstrukturizācijas plāns, turklāt iespējami īsākā laikā. Īstenojot šo plānu, uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja jāatjauno samērīga ilguma laikposmā un pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākajiem uzņēmējdarbības apstākļiem. Pārstrukturizācijas plānā cita starpā jāiekļauj tirgus izpēte, un dzīvotspējas uzlabošanās jāpanāk galvenokārt ar šajā plānā izklāstītiem iekšējās atveseļošanas pasākumiem (pamatnostādņu 35. punkts). |
| --- | --- |

(61)

Atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka tiek īstenots pārstrukturizācijas plāns, turklāt iespējami īsākā laikā. Īstenojot šo plānu, uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja jāatjauno samērīga ilguma laikposmā un pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākajiem uzņēmējdarbības apstākļiem. Pārstrukturizācijas plānā cita starpā jāiekļauj tirgus izpēte, un dzīvotspējas uzlabošanās jāpanāk galvenokārt ar šajā plānā izklāstītiem iekšējās atveseļošanas pasākumiem (pamatnostādņu 35. punkts).

| (62) | Komisija uzskata, ka grozītais pārstrukturizācijas plāns, kurā atspoguļotas La Seda de Barcelona veiktās izmaiņas, atbilst pamatnostādņu prasībām. Itālija iesniedza tirgus analīzi, kas liecina, ka polimēru tirgus PET vajadzībām strauji paplašinās. Pārstrukturizācijas plānā paredzēti piemēroti iekšējās atveseļošanas pasākumi agrākās darbības laikā radušos problēmu pārvarēšanai (pāreja uz jaunu izejvielu) līdztekus jaunā īpašnieka – La Seda de Barcelona – izdarītiem jauniem nozīmīgiem ieguldījumiem, kas ļauj SIMPE darboties PET polimēru tirgū, vienlaikus turpinot piegādāt uzņēmumam Fidion šķidra veida polimērus tekstilrūpniecības vajadzībām. Turklāt Itālija, pamatodamās uz aplēsēm par ražošanas apjoma svārstībām, iesniedza gan optimistiskas, gan pesimistiskas, gan arī mērenas prognozes, tādējādi apliecinot, ka dzīvotspējas atjaunošana NGP un SIMPE ir paredzēta samērīga ilguma laikposmā. Tāpēc Komisija uzskata, ka nosacījumi dzīvotspējas atjaunošanai ir izpildīti. |
| --- | --- |

(62)

Komisija uzskata, ka grozītais pārstrukturizācijas plāns, kurā atspoguļotas La Seda de Barcelona veiktās izmaiņas, atbilst pamatnostādņu prasībām. Itālija iesniedza tirgus analīzi, kas liecina, ka polimēru tirgus PET vajadzībām strauji paplašinās. Pārstrukturizācijas plānā paredzēti piemēroti iekšējās atveseļošanas pasākumi agrākās darbības laikā radušos problēmu pārvarēšanai (pāreja uz jaunu izejvielu) līdztekus jaunā īpašnieka – La Seda de Barcelona – izdarītiem jauniem nozīmīgiem ieguldījumiem, kas ļauj SIMPE darboties PET polimēru tirgū, vienlaikus turpinot piegādāt uzņēmumam Fidion šķidra veida polimērus tekstilrūpniecības vajadzībām. Turklāt Itālija, pamatodamās uz aplēsēm par ražošanas apjoma svārstībām, iesniedza gan optimistiskas, gan pesimistiskas, gan arī mērenas prognozes, tādējādi apliecinot, ka dzīvotspējas atjaunošana NGP un SIMPE ir paredzēta samērīga ilguma laikposmā. Tāpēc Komisija uzskata, ka nosacījumi dzīvotspējas atjaunošanai ir izpildīti.

6.5.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts: reāls ieguldījums bez atbalsta

| (63) | Atbalsta summa nedrīkst pārsniegt pārstrukturēšanai nepieciešamo minimumu atkarībā no uzņēmuma un tā akcionāru finanšu resursiem. Turklāt saņēmējiem nozīmīgs ieguldījums pārstrukturēšanas izdevumu segšanā jāsniedz vai nu pašiem ar savu fondu līdzekļiem, vai izmantojot ārēju finansējumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Lielu uzņēmumu gadījumā šādu ieguldījumu par piemērotu Komisija uzskata tad, ja tas sasniedz vismaz 50 %. |
| --- | --- |

(63)

Atbalsta summa nedrīkst pārsniegt pārstrukturēšanai nepieciešamo minimumu atkarībā no uzņēmuma un tā akcionāru finanšu resursiem. Turklāt saņēmējiem nozīmīgs ieguldījums pārstrukturēšanas izdevumu segšanā jāsniedz vai nu pašiem ar savu fondu līdzekļiem, vai izmantojot ārēju finansējumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Lielu uzņēmumu gadījumā šādu ieguldījumu par piemērotu Komisija uzskata tad, ja tas sasniedz vismaz 50 %.

| (64) | Pamatojies uz Itālijas sniegto informāciju, aptuveni 80 % no pārstrukturizācijas izmaksām grupa finansē pati ar saviem fondu līdzekļiem; tādējādi ir izpildīti pamatnostādņu 44. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

(64)

Pamatojies uz Itālijas sniegto informāciju, aptuveni 80 % no pārstrukturizācijas izmaksām grupa finansē pati ar saviem fondu līdzekļiem; tādējādi ir izpildīti pamatnostādņu 44. punkta nosacījumi.

6.6.   Pārmērīgu konkurences traucējumu novēršana

| (65) | Lai pēc iespējas samazinātu negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem tā, lai pozitīvā ietekme būtu pārsvarā, jāveic piemēroti kompensējošie pasākumi. Pretējā gadījumā atbalstu uzskatīs par tādu, kas ir “pretrunā vispārējām interesēm”, un tādēļ nesaderīgu ar kopējo tirgu (pamatnostādņu 38. punkts). |
| --- | --- |

(65)

Lai pēc iespējas samazinātu negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem tā, lai pozitīvā ietekme būtu pārsvarā, jāveic piemēroti kompensējošie pasākumi. Pretējā gadījumā atbalstu uzskatīs par tādu, kas ir “pretrunā vispārējām interesēm”, un tādēļ nesaderīgu ar kopējo tirgu (pamatnostādņu 38. punkts).

| (66) | Itālija ierosina šādus kompensējošus pasākumus:






  — | SIMPE, ražojot PET tirgum vajadzīgos poliesteru polimērus, nodrošinās, ka no dienas, kad pieņemts Komisijas lēmums, ar kuru apstiprina atbalstu, līdz 2012. gada 31. decembrim produkcijas apjoms nepārsniegtu 110 000 tonnas gadā; |
| --- | --- | --- |

(66)

Itālija ierosina šādus kompensējošus pasākumus:

—

SIMPE, ražojot PET tirgum vajadzīgos poliesteru polimērus, nodrošinās, ka no dienas, kad pieņemts Komisijas lēmums, ar kuru apstiprina atbalstu, līdz 2012. gada 31. decembrim produkcijas apjoms nepārsniegtu 110 000 tonnas gadā;

| — | līdz nākamā gada februāra beigām Itālija iesniegs Komisijai informāciju par SIMPE saražotās un pārdotās poliesteru polimēru produkcijas gada apjomu un turpmāk regulāri sniegs šādu informāciju līdz 2012. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

—

līdz nākamā gada februāra beigām Itālija iesniegs Komisijai informāciju par SIMPE saražotās un pārdotās poliesteru polimēru produkcijas gada apjomu un turpmāk regulāri sniegs šādu informāciju līdz 2012. gada 31. decembrim;

| — | turklāt Itālija apņemas, ka laikposmā no Komisijas lēmuma saņemšanas par atbalsta apstiprināšanu līdz 2012. gada 31. decembrim nepiešķirs nekāda veida valsts atbalstu ne SIMPE, ne NGP, ne arī kādam citam uzņēmumam vai kādai citai uzsāktai uzņēmējdarbībai, ko kontrolē un kas pieder šai grupai. |
| --- | --- |

—

turklāt Itālija apņemas, ka laikposmā no Komisijas lēmuma saņemšanas par atbalsta apstiprināšanu līdz 2012. gada 31. decembrim nepiešķirs nekāda veida valsts atbalstu ne SIMPE, ne NGP, ne arī kādam citam uzņēmumam vai kādai citai uzsāktai uzņēmējdarbībai, ko kontrolē un kas pieder šai grupai.

| (67) | Itālija paskaidroja, ka pārstrukturizācijas plānā paredzēts, ka NGP (vai tā uzņēmējdarbības turpinātājs) pilnībā atsakās no tekstilrūpniecībā izmantojamo poliesteru polimēru granulu un īpašām vajadzībām paredzētā polimēra ražošanas tirgum, tādējādi atsakoties no šā tirgus daļas 20 % apjomā. Savukārt SIMPE plāno, ka tā dalības apjoms ES PET tirgū sasniegs 4 %. |
| --- | --- |

(67)

Itālija paskaidroja, ka pārstrukturizācijas plānā paredzēts, ka NGP (vai tā uzņēmējdarbības turpinātājs) pilnībā atsakās no tekstilrūpniecībā izmantojamo poliesteru polimēru granulu un īpašām vajadzībām paredzētā polimēra ražošanas tirgum, tādējādi atsakoties no šā tirgus daļas 20 % apjomā. Savukārt SIMPE plāno, ka tā dalības apjoms ES PET tirgū sasniegs 4 %.

| (68) | Pamatnostādņu 40. punktā noteikts, ka “pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei un, jo īpaši, uzņēmuma lielumam (...) un relatīvajai ietekmei attiecīgajā tirgū vai tirgos. Tie jo īpaši būtu jāveic tajos tirgos, kur uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas būs nozīmīgs stāvoklis”. |
| --- | --- |

(68)

Pamatnostādņu 40. punktā noteikts, ka “pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei un, jo īpaši, uzņēmuma lielumam (...) un relatīvajai ietekmei attiecīgajā tirgū vai tirgos. Tie jo īpaši būtu jāveic tajos tirgos, kur uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas būs nozīmīgs stāvoklis”.

| (69) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka SIMPE galvenais tirgus ir PET poliesteru tirgus. Turklāt La Seda de Barcelona, kas SIMPE ir lielākais akcionārs, ir viens no lielākajiem PET tirgum paredzēto poliesteru polimēru ražotājiem Eiropā. Tādējādi atbalsts ir tāds, kas var radīt būtiskus konkurences traucējumus šajā tirgū. Šā iemesla dēļ produkcijas maksimālais pieļaujamais apjoms – 110 000 tonnu – būtiski ierobežo SIMPE dalību tirgū, ja salīdzina to ar uzņēmuma poliesteru ražošanas faktisko jaudu PET vajadzībām – 160 000 tonnas gadā. Tā kā PET tirgus strauji paplašinās, tikpat nozīmīgi ir tas, ka šis produkcijas ierobežojums saglabāsies līdz 2012. gadam. Saskaņā ar Itālijas iesniegtajiem tirgus analīzes rezultātiem pieprasījums pēc šā produkta 2004. gadā pieaudzis par 6,9 %, un paredzams, ka šādi pieauguma tempi saglabāsies arī turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(69)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka SIMPE galvenais tirgus ir PET poliesteru tirgus. Turklāt La Seda de Barcelona, kas SIMPE ir lielākais akcionārs, ir viens no lielākajiem PET tirgum paredzēto poliesteru polimēru ražotājiem Eiropā. Tādējādi atbalsts ir tāds, kas var radīt būtiskus konkurences traucējumus šajā tirgū. Šā iemesla dēļ produkcijas maksimālais pieļaujamais apjoms – 110 000 tonnu – būtiski ierobežo SIMPE dalību tirgū, ja salīdzina to ar uzņēmuma poliesteru ražošanas faktisko jaudu PET vajadzībām – 160 000 tonnas gadā. Tā kā PET tirgus strauji paplašinās, tikpat nozīmīgi ir tas, ka šis produkcijas ierobežojums saglabāsies līdz 2012. gadam. Saskaņā ar Itālijas iesniegtajiem tirgus analīzes rezultātiem pieprasījums pēc šā produkta 2004. gadā pieaudzis par 6,9 %, un paredzams, ka šādi pieauguma tempi saglabāsies arī turpmākajos gados.

| (70) | Attiecībā uz šķidra veida poliesteru polimēru ražošanu, ko turpinās ražotnes CP1 un CP2, tiek norādīts, ka saistībā ar pārstrukturizāciju šā produkta ražošanas apjomi jau tikuši būtiski samazināti – no 105 000 tonnām gadā līdz 60 000 tonnām gadā un ka šī produkcija paredzēta vienīgi, lai apgādātu Fidion (agrākais Montefibre). Turpmāka šā produkta ražošanas jaudas samazināšana nebūtu lietderīga un varētu iedragāt uzņēmuma dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz šķidra veida poliesteru polimēru ražošanu, ko turpinās ražotnes CP1 un CP2, tiek norādīts, ka saistībā ar pārstrukturizāciju šā produkta ražošanas apjomi jau tikuši būtiski samazināti – no 105 000 tonnām gadā līdz 60 000 tonnām gadā un ka šī produkcija paredzēta vienīgi, lai apgādātu Fidion (agrākais Montefibre). Turpmāka šā produkta ražošanas jaudas samazināšana nebūtu lietderīga un varētu iedragāt uzņēmuma dzīvotspēju.

| (71) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka Itālija ir apņēmusies laikposmā no Komisijas lēmuma saņemšanas par atbalsta apstiprināšanu līdz 2012. gada 31. decembrim nepiešķirt nekāda veida valsts atbalstu ne SIMPE, ne NGP, ne arī kādam citam uzņēmumam vai kādai citai uzsāktai uzņēmējdarbībai, ko kontrolē šī grupa vai kas tai pieder, lai nepieļautu, ka šā atbalsta radītos traucējumus vēl padziļinātu kāds turpmāks atbalsts. |
| --- | --- |

(71)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka Itālija ir apņēmusies laikposmā no Komisijas lēmuma saņemšanas par atbalsta apstiprināšanu līdz 2012. gada 31. decembrim nepiešķirt nekāda veida valsts atbalstu ne SIMPE, ne NGP, ne arī kādam citam uzņēmumam vai kādai citai uzsāktai uzņēmējdarbībai, ko kontrolē šī grupa vai kas tai pieder, lai nepieļautu, ka šā atbalsta radītos traucējumus vēl padziļinātu kāds turpmāks atbalsts.

| (72) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija uzskata, ka Itālijas ierosinātie kompensējošie pasākumi ir pietiekami, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija uzskata, ka Itālijas ierosinātie kompensējošie pasākumi ir pietiekami, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi.

| (73) | Komisija secina, ka paziņotais valsts atbalsts uzņēmumiem NGP un SIMPE iepriekš minētā pārstrukturēšanas plāna īstenošanai var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(73)

Komisija secina, ka paziņotais valsts atbalsts uzņēmumiem NGP un SIMPE iepriekš minētā pārstrukturēšanas plāna īstenošanai var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts 20,87 miljonu euro apmērā, ko Itālija piešķīrusi NGP/SIMPE pārstrukturēšanas plāna īstenošanai, ir saderīgs ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ja tiek ievēroti 2. pantā paredzētie nosacījumi.

2. pants

Itālija garantē, ka tiks ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | SIMPE, ražojot PET tirgum vajadzīgos poliesteru polimērus, nodrošinās, ka no dienas, kad pieņemts Komisijas lēmums, ar kuru apstiprina atbalstu, līdz 2012. gada 31. decembrim produkcijas apjoms nepārsniegtu 110 000 tonnas gadā; |
| --- | --- |

a)

SIMPE, ražojot PET tirgum vajadzīgos poliesteru polimērus, nodrošinās, ka no dienas, kad pieņemts Komisijas lēmums, ar kuru apstiprina atbalstu, līdz 2012. gada 31. decembrim produkcijas apjoms nepārsniegtu 110 000 tonnas gadā;

| b) | līdz nākamā gada februāra beigām Itālija iesniegs Komisijai informāciju par SIMPE saražotās un pārdotās poliesteru polimēru produkcijas gada apjomu un turpmāk regulāri sniegs šādu informāciju līdz 2012. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

b)

līdz nākamā gada februāra beigām Itālija iesniegs Komisijai informāciju par SIMPE saražotās un pārdotās poliesteru polimēru produkcijas gada apjomu un turpmāk regulāri sniegs šādu informāciju līdz 2012. gada 31. decembrim;

| c) | Itālija apņemas, ka no Komisijas lēmuma saņemšanas par atbalsta apstiprināšanu līdz 2012. gada 31. decembrim nepiešķirs nekāda veida valsts atbalstu ne SIMPE, ne NGP, ne arī kādam citam uzņēmumam vai kādai citai uzsāktai uzņēmējdarbībai, ko kontrolē šī grupa vai kas tai pieder. |
| --- | --- |

c)

Itālija apņemas, ka no Komisijas lēmuma saņemšanas par atbalsta apstiprināšanu līdz 2012. gada 31. decembrim nepiešķirs nekāda veida valsts atbalstu ne SIMPE, ne NGP, ne arī kādam citam uzņēmumam vai kādai citai uzsāktai uzņēmējdarbībai, ko kontrolē šī grupa vai kas tai pieder.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 16. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 131, 13.6.2007., 22. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  N 715/1999, OV C 278, 30.9.2000., 26. lpp.

3

(4)  NGP kļuvis par uzņēmumu, kas sniedz ar tehnoloģiju, vidi un energoapgādi saistītus pakalpojumus un turpinājis vadīt pētniecības centru.

4

NGP

(5)  Izejvielai (DMT), ko NGP ražoja un izmantoja sākotnēji, bija augstas fiksētās izmaksas, kas laikposmos, kad pieprasījums bija zemāks, radīja augstas vienības izmaksas. Saskaņā ar Itālijas iestādēm jaunā izejviela, PAT, ražošanas izmaksas dara elastīgākas, un rūpnieciskās izmantošanas iespējas tai ir daudzveidīgākas.

5

NGP

PAT

(6)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

6

(7)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

7

(8)  OV C 284, 27.11.2003., 2. lpp.

8

(9)  Saskaņā ar 2004. gada statistikas datiem.

9

(10)  N 132/1999 Parco Navi, N 191/1998 Pomella, N 652/1999 Granarolo.

10

Parco Navi

Pomella

Granarolo

(11)  Šajā saistībā sk. Valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu 4.4. punktu (sk. iepriekš 7. zemsvītras piezīmi).

11

---

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 6. novembris)

par Kopienas finansiālo atbalstu 2009. gadā OIE darbībām dzīvnieku identifikācijas un izsekojamības jomā

(2008/849/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 20. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK Kopiena var veikt vai palīdzēt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā un lai pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK Kopiena var veikt vai palīdzēt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā un lai pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību.

| (2) | Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) ir starpvaldību organizācija, kas atbild par dzīvnieku veselības uzlabošanu visā pasaulē un par standartu noteikšanu starptautiskajai tirdzniecībai ar dzīvniekiem un to produktiem. OIE pašlaik izstrādā vadlīnijas par dzīvnieku identifikāciju un izsekojamību. Pēc šo vadlīniju pieņemšanas tās būs starptautisks atsauces standarts saskaņā ar PTO Nolīgumu par sanitāro un fitosanitāro (SFS) pasākumu piemērošanu. Vadlīnijas būs pamatā jebkuram tiesību aktam, kas īstenots OIE dalībvalstīs, tostarp ES dalībvalstīs. Tāpēc tām būs tieša un vērā ņemama ietekme uz Kopienas tiesību aktiem veterinārijas jomā. Ņemot vērā nozīmi, kāda ir tirdzniecībai ar dzīvniekiem un to produktiem, ir svarīgi, lai pašlaik spēkā esošie un turpmākie Kopienas tiesību akti būtu pēc iespējas tuvāki turpmākajiem OIE standartiem. |
| --- | --- |

(2)

Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) ir starpvaldību organizācija, kas atbild par dzīvnieku veselības uzlabošanu visā pasaulē un par standartu noteikšanu starptautiskajai tirdzniecībai ar dzīvniekiem un to produktiem. OIE pašlaik izstrādā vadlīnijas par dzīvnieku identifikāciju un izsekojamību. Pēc šo vadlīniju pieņemšanas tās būs starptautisks atsauces standarts saskaņā ar PTO Nolīgumu par sanitāro un fitosanitāro (SFS) pasākumu piemērošanu. Vadlīnijas būs pamatā jebkuram tiesību aktam, kas īstenots OIE dalībvalstīs, tostarp ES dalībvalstīs. Tāpēc tām būs tieša un vērā ņemama ietekme uz Kopienas tiesību aktiem veterinārijas jomā. Ņemot vērā nozīmi, kāda ir tirdzniecībai ar dzīvniekiem un to produktiem, ir svarīgi, lai pašlaik spēkā esošie un turpmākie Kopienas tiesību akti būtu pēc iespējas tuvāki turpmākajiem OIE standartiem.

| (3) | Komisijas paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES jauno stratēģiju dzīvnieku veselības jomā (2007–2013) izsekojamība ir raksturota kā viens no galvenajiem instrumentiem jaunajā dzīvnieku veselības stratēģijā. Šajā sakarā Kopienas standarti ir aktīvi jāpopularizē starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES jauno stratēģiju dzīvnieku veselības jomā (2007–2013) izsekojamība ir raksturota kā viens no galvenajiem instrumentiem jaunajā dzīvnieku veselības stratēģijā. Šajā sakarā Kopienas standarti ir aktīvi jāpopularizē starptautiskā līmenī.

| (4) | OIE plāno konferenci par dzīvnieku identifikāciju un izsekojamību, kuras mērķis ir atbalstīt identifikācijai un izsekojamībai paredzēto standartu vispasaules īstenošanu. Šī konference ievērojami ietekmēs starptautisko standartu dzīvnieku identifikācijai un izsekojamībai tālāko attīstību. Tādēļ ir lietderīgi sniegt Kopienas finansiālu atbalstu OIE konferencei. |
| --- | --- |

(4)

OIE plāno konferenci par dzīvnieku identifikāciju un izsekojamību, kuras mērķis ir atbalstīt identifikācijai un izsekojamībai paredzēto standartu vispasaules īstenošanu. Šī konference ievērojami ietekmēs starptautisko standartu dzīvnieku identifikācijai un izsekojamībai tālāko attīstību. Tādēļ ir lietderīgi sniegt Kopienas finansiālu atbalstu OIE konferencei.

| (5) | OIE ir de facto monopols šajā jomā, kā minēts 168. panta 1. punkta c) apakšpunktā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2); tādējādi aicinājums iesniegt priekšlikumus nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

(5)

OIE ir de facto monopols šajā jomā, kā minēts 168. panta 1. punkta c) apakšpunktā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2); tādējādi aicinājums iesniegt priekšlikumus nav vajadzīgs.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Apstiprina Kopienas finansiālo atbalstu EUR 150 000 apmērā, kurš veido Kopienas līdzfinansējumu, kas nepārsniedz 33 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem, lai 2009. gadā finansētu OIE konferenci par dzīvnieku identifikāciju un izsekojamību.

2. pants

Lēmuma 1. pantā noteikto finansiālo atbalstu finansē no Eiropas Kopienu 2009. gada budžeta pozīcijas 17 04 02 01.

OIE saņems subsīdiju līgumu par 1. pantā paredzēto finansiālo atbalstu bez aicinājuma iesniegt priekšlikumus, jo OIE ir starpvaldību organizācija dzīvnieku veselības uzlabošanai visā pasaulē un tai ir de facto monopols.

Briselē, 2008. gada 6. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp.

1

(2)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

2

---

IETEIKUMI

Komisija

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/23

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2008. gada 15. oktobris)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem 7. pantā paredzētajiem paziņojumiem, termiņiem un apspriedēm

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 5925)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/850/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (1) un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem valstu pārvaldes iestādēm ir pienākums veicināt iekšējā tirgus izveidi, pārredzamā veidā sadarbojoties citai ar citu un ar Komisiju, lai nodrošinātu konsekventas regulējuma prakses attīstību un reglamentējošos noteikumus veidojošo direktīvu konsekventu piemērošanu. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem valstu pārvaldes iestādēm ir pienākums veicināt iekšējā tirgus izveidi, pārredzamā veidā sadarbojoties citai ar citu un ar Komisiju, lai nodrošinātu konsekventas regulējuma prakses attīstību un reglamentējošos noteikumus veidojošo direktīvu konsekventu piemērošanu.

| (2) | Lai nodrošinātu, ka valsts līmenī pieņemtie lēmumi negatīvi neietekmē vienoto tirgu un mērķus, kurus tiecas sasniegt ar reglamentējošo noteikumu palīdzību, valstu pārvaldes iestādēm ir jāpaziņo Komisijai un citām valstu pārvaldes iestādēm par pasākumu projektiem, kas noteikti Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu, ka valsts līmenī pieņemtie lēmumi negatīvi neietekmē vienoto tirgu un mērķus, kurus tiecas sasniegt ar reglamentējošo noteikumu palīdzību, valstu pārvaldes iestādēm ir jāpaziņo Komisijai un citām valstu pārvaldes iestādēm par pasākumu projektiem, kas noteikti Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktā.

| (3) | Ir papildu prasība, ka valstu pārvaldes iestādēm ir jāsaņem Komisijas atļauja pienākumiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (2) 8. panta 3. punkta otrā daļa, un tas ir atsevišķs process. |
| --- | --- |

(3)

Ir papildu prasība, ka valstu pārvaldes iestādēm ir jāsaņem Komisijas atļauja pienākumiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (2) 8. panta 3. punkta otrā daļa, un tas ir atsevišķs process.

| (4) | Komisija valstu pārvaldes iestādēm pēc to pieprasījuma dos iespēju apspriest pasākumu projektus pirms tādu pasākumu oficiālas paziņošanas atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. pantam un Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punktam. Ja atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 4. punktam Komisija ir norādījusi valsts pārvaldes iestādei, ka tā uzskata, ka pasākuma projekts radīs šķērsli vienotajam tirgum, vai ja tai ir nopietnas šaubas par tā saderību ar Kopienas tiesību aktiem, attiecīgajai pārvaldes iestādei ir jādod iespēja savlaicīgi paust viedokli attiecībā uz Komisijas izvirzītajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija valstu pārvaldes iestādēm pēc to pieprasījuma dos iespēju apspriest pasākumu projektus pirms tādu pasākumu oficiālas paziņošanas atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. pantam un Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punktam. Ja atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 4. punktam Komisija ir norādījusi valsts pārvaldes iestādei, ka tā uzskata, ka pasākuma projekts radīs šķērsli vienotajam tirgum, vai ja tai ir nopietnas šaubas par tā saderību ar Kopienas tiesību aktiem, attiecīgajai pārvaldes iestādei ir jādod iespēja savlaicīgi paust viedokli attiecībā uz Komisijas izvirzītajiem jautājumiem.

| (5) | Direktīvā 2002/21/EK ir noteikti daži saistoši termiņi paziņojumu izskatīšanai atbilstīgi 7. pantam. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvā 2002/21/EK ir noteikti daži saistoši termiņi paziņojumu izskatīšanai atbilstīgi 7. pantam.

| (6) | Lai nodrošinātu Direktīvas 2002/21/EK 7. pantā izklāstītā sadarbības un apspriešanas mehānisma efektivitāti un lai garantētu tiesisko noteiktību, ar Komisijas 2003. gada 23. jūlija Ieteikumu 2003/561/EK par paziņojumiem, termiņiem un apspriedēm, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem 7. pantā (3), tika ieviesti skaidri noteikumi par galvenajiem procedūras aspektiem attiecībā uz paziņojumiem, ko izdara atbilstīgi 7. pantam. Ieteikums 2003/561/EK aizstājams ar šo ieteikumu, lai vēl vairāk vienkāršotu un uzlabotu paziņošanas procesu. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu Direktīvas 2002/21/EK 7. pantā izklāstītā sadarbības un apspriešanas mehānisma efektivitāti un lai garantētu tiesisko noteiktību, ar Komisijas 2003. gada 23. jūlija Ieteikumu 2003/561/EK par paziņojumiem, termiņiem un apspriedēm, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem 7. pantā (3), tika ieviesti skaidri noteikumi par galvenajiem procedūras aspektiem attiecībā uz paziņojumiem, ko izdara atbilstīgi 7. pantam. Ieteikums 2003/561/EK aizstājams ar šo ieteikumu, lai vēl vairāk vienkāršotu un uzlabotu paziņošanas procesu.

| (7) | Lai valstu pārvaldes iestādēm dotu turpmāku ievirzi par pasākumu projektu saturu un palielinātu tiesisko noteiktību attiecībā uz paziņojuma pilnību, ir jāsniedz zināma minimālā informācija par to, kas pasākuma projektā ietverams, lai to varētu pienācīgi novērtēt. |
| --- | --- |

(7)

Lai valstu pārvaldes iestādēm dotu turpmāku ievirzi par pasākumu projektu saturu un palielinātu tiesisko noteiktību attiecībā uz paziņojuma pilnību, ir jāsniedz zināma minimālā informācija par to, kas pasākuma projektā ietverams, lai to varētu pienācīgi novērtēt.

| (8) | Ir jāņem vērā vajadzība nodrošināt efektīvu novērtēšanu, no vienas puses, un iespējami vienkāršot administrēšanu, no otras puses. Šajā ziņā paziņošanas mehānisms nedrīkstētu radīt nevajadzīgu administratīvu apgrūtinājumu valstu pārvaldes iestādēm. Par labu nāktu arī skaidrojums par procedūras norisi sakarā ar Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāņem vērā vajadzība nodrošināt efektīvu novērtēšanu, no vienas puses, un iespējami vienkāršot administrēšanu, no otras puses. Šajā ziņā paziņošanas mehānisms nedrīkstētu radīt nevajadzīgu administratīvu apgrūtinājumu valstu pārvaldes iestādēm. Par labu nāktu arī skaidrojums par procedūras norisi sakarā ar Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punkta otro daļu.

| (9) | Lai palīdzētu vienkāršot paziņota pasākuma projekta izskatīšanu un paātrinātu procesu, valstu pārvaldes iestādēm paziņojumos jāizmanto standarta formāts. |
| --- | --- |

(9)

Lai palīdzētu vienkāršot paziņota pasākuma projekta izskatīšanu un paātrinātu procesu, valstu pārvaldes iestādēm paziņojumos jāizmanto standarta formāts.

| (10) | Lai uzlabotu paziņošanas mehānisma efektivitāti, palielinātu tiesisko noteiktību valstu pārvaldes iestādēm un tirgus dalībniekiem un nodrošinātu reglamentējošo pasākumu savlaicīgu īstenošanu, valsts pārvaldes iestādes paziņojumā, kas attiecas uz tirgus analīzi, ir vēlams iekļaut arī valsts pārvaldes iestādes ierosinātos reglamentējošos līdzekļus uzrādīto tirgus nepilnību risināšanai. Ja pasākuma projekts attiecas uz tirgu, kurā ir konstatēta konkurence, un jau pastāv reglamentējošie līdzekļi attiecībā uz minēto tirgu, paziņojumā ir jāiekļauj arī priekšlikumi par minēto pienākumu atcelšanu. |
| --- | --- |

(10)

Lai uzlabotu paziņošanas mehānisma efektivitāti, palielinātu tiesisko noteiktību valstu pārvaldes iestādēm un tirgus dalībniekiem un nodrošinātu reglamentējošo pasākumu savlaicīgu īstenošanu, valsts pārvaldes iestādes paziņojumā, kas attiecas uz tirgus analīzi, ir vēlams iekļaut arī valsts pārvaldes iestādes ierosinātos reglamentējošos līdzekļus uzrādīto tirgus nepilnību risināšanai. Ja pasākuma projekts attiecas uz tirgu, kurā ir konstatēta konkurence, un jau pastāv reglamentējošie līdzekļi attiecībā uz minēto tirgu, paziņojumā ir jāiekļauj arī priekšlikumi par minēto pienākumu atcelšanu.

| (11) | Dažām pasākumu projektu grupām parasti jāizmanto saīsināta paziņojuma veidlapa, lai mazinātu administratīvo apgrūtinājumu valstu pārvaldes iestādēm un Komisijai. Neraugoties uz to, saglabājas iespēja paziņot šīs grupas, izmantojot standarta paziņojuma procedūru. |
| --- | --- |

(11)

Dažām pasākumu projektu grupām parasti jāizmanto saīsināta paziņojuma veidlapa, lai mazinātu administratīvo apgrūtinājumu valstu pārvaldes iestādēm un Komisijai. Neraugoties uz to, saglabājas iespēja paziņot šīs grupas, izmantojot standarta paziņojuma procedūru.

| (12) | Ja valsts pārvaldes iestādei ir nodoms atcelt reglamentējošos pienākumus attiecībā uz tirgiem, kas nav iekļauti Komisijas 2007. gada 17. decembra Ieteikumā 2007/879/EK par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (4), par tādu pasākuma projektu atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. pantam jāpaziņo, izmantojot saīsināto paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

(12)

Ja valsts pārvaldes iestādei ir nodoms atcelt reglamentējošos pienākumus attiecībā uz tirgiem, kas nav iekļauti Komisijas 2007. gada 17. decembra Ieteikumā 2007/879/EK par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (4), par tādu pasākuma projektu atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. pantam jāpaziņo, izmantojot saīsināto paziņojuma veidlapu.

| (13) | Ja valsts pārvaldes iestāde veic tāda tirgus analīzi, kurā iepriekšējā analīzē ir konstatēta faktiska konkurence, un vēlreiz konstatē, ka šajā tirgū ir faktiska konkurence, paziņojums sagatavojams, izmantojot saīsināto paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

(13)

Ja valsts pārvaldes iestāde veic tāda tirgus analīzi, kurā iepriekšējā analīzē ir konstatēta faktiska konkurence, un vēlreiz konstatē, ka šajā tirgū ir faktiska konkurence, paziņojums sagatavojams, izmantojot saīsināto paziņojuma veidlapu.

| (14) | Valstu pārvaldes iestādes bieži izdara grozījumus attiecībā uz noteikto reglamentējošo līdzekļu tehniskām detaļām, lai ņemtu vērā ekonomisko rādītāju (kā iekārtas, darbaspēks, inflācija, kapitāla izmaksas, īpašuma nomas likmes utt.) izmaiņas vai lai atjauninātu prognozes vai pieņēmumus. Par mainītām vai atjauninātām tehniskām detaļām, kas nemaina reglamentējošo līdzekļu būtību vai darbības jomu (piemēram, ziņošanas pienākuma paplašināšana, dati par vajadzīgo apdrošināšanas segumu, soda naudas summas vai izpildes termiņi), jāpaziņo, izmantojot saīsināto paziņojuma veidlapu. Ar standarta paziņošanas procedūru jāziņo tikai par nozīmīgām reglamentējošo līdzekļu būtības vai darbības jomas izmaiņām, kam ir vērā ņemams iespaids uz tirgu (kā cenu līmenis, izmaksu vai cenu aprēķina metodikas grozījumi, pārejas periodu noteikšana). |
| --- | --- |

(14)

Valstu pārvaldes iestādes bieži izdara grozījumus attiecībā uz noteikto reglamentējošo līdzekļu tehniskām detaļām, lai ņemtu vērā ekonomisko rādītāju (kā iekārtas, darbaspēks, inflācija, kapitāla izmaksas, īpašuma nomas likmes utt.) izmaiņas vai lai atjauninātu prognozes vai pieņēmumus. Par mainītām vai atjauninātām tehniskām detaļām, kas nemaina reglamentējošo līdzekļu būtību vai darbības jomu (piemēram, ziņošanas pienākuma paplašināšana, dati par vajadzīgo apdrošināšanas segumu, soda naudas summas vai izpildes termiņi), jāpaziņo, izmantojot saīsināto paziņojuma veidlapu. Ar standarta paziņošanas procedūru jāziņo tikai par nozīmīgām reglamentējošo līdzekļu būtības vai darbības jomas izmaiņām, kam ir vērā ņemams iespaids uz tirgu (kā cenu līmenis, izmaksu vai cenu aprēķina metodikas grozījumi, pārejas periodu noteikšana).

| (15) | Attiecībā uz atsevišķiem tirgiem (it sevišķi balss savienojumu pabeigšanas tirgiem) valstu pārvaldes iestādes var nonākt pie tā paša secinājuma kā iepriekšējā analīzē un var vēlēties arī citiem operatoriem (piemēram, jaunienācējiem), kuriem ir līdzīga klientūra vai kopējais apgrozījums kā operatoriem, uz kuriem attiecas iepriekšējā analīze, uzlikt reglamentējošos līdzekļus, kas pēc būtības neatšķiras no jau paziņotajiem pasākumu projektiem. Attiecībā uz šiem pasākumu projektiem jāizmanto saīsinātā paziņojuma veidlapa. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz atsevišķiem tirgiem (it sevišķi balss savienojumu pabeigšanas tirgiem) valstu pārvaldes iestādes var nonākt pie tā paša secinājuma kā iepriekšējā analīzē un var vēlēties arī citiem operatoriem (piemēram, jaunienācējiem), kuriem ir līdzīga klientūra vai kopējais apgrozījums kā operatoriem, uz kuriem attiecas iepriekšējā analīze, uzlikt reglamentējošos līdzekļus, kas pēc būtības neatšķiras no jau paziņotajiem pasākumu projektiem. Attiecībā uz šiem pasākumu projektiem jāizmanto saīsinātā paziņojuma veidlapa.

| (16) | Principā Komisija valsts pārvaldes iestādei neizteiks viedokli saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktu par pasākuma projektu, kas darīts zināms ar saīsināto paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

(16)

Principā Komisija valsts pārvaldes iestādei neizteiks viedokli saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktu par pasākuma projektu, kas darīts zināms ar saīsināto paziņojuma veidlapu.

| (17) | Lai uzlabotu paziņota pasākumu projekta pārredzamību un veicinātu informācijas apmaiņu par šādiem pasākumiem starp valstu pārvaldes iestādēm, gan standarta, gan saīsinātajai paziņojuma veidlapai ir jāiekļauj galveno paziņotā pasākumu projekta elementu apkopojošs apraksts. |
| --- | --- |

(17)

Lai uzlabotu paziņota pasākumu projekta pārredzamību un veicinātu informācijas apmaiņu par šādiem pasākumiem starp valstu pārvaldes iestādēm, gan standarta, gan saīsinātajai paziņojuma veidlapai ir jāiekļauj galveno paziņotā pasākumu projekta elementu apkopojošs apraksts.

| (18) | Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu Eiropas regulatoru grupa, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2002/627/EK (5), ir atzinusi vajadzību pēc tādas kārtības. |
| --- | --- |

(18)

Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu Eiropas regulatoru grupa, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2002/627/EK (5), ir atzinusi vajadzību pēc tādas kārtības.

| (19) | Lai sasniegtu Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā izklāstītos mērķus, it sevišķi vajadzību nodrošināt konsekventu regulējuma praksi un minētās direktīvas konsekventu piemērošanu, būtiska ir pilnīga atbilstība 7. pantā noteiktajam paziņošanas mehānismam. |
| --- | --- |

(19)

Lai sasniegtu Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā izklāstītos mērķus, it sevišķi vajadzību nodrošināt konsekventu regulējuma praksi un minētās direktīvas konsekventu piemērošanu, būtiska ir pilnīga atbilstība 7. pantā noteiktajam paziņošanas mehānismam.

| (20) | Komunikāciju komiteja ir sniegusi atzinumu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 22. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

(20)

Komunikāciju komiteja ir sniegusi atzinumu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 22. panta 2. punktu,

AR ŠO IESAKA.

| 1) | Direktīvā 2002/21/EK un īpašajās direktīvās definētajiem terminiem ir tāda pati nozīme arī šajā ieteikumā. Bez tam:






  a) | “ieteikums par konkrētajiem tirgiem” ir Ieteikums 2007/879/EK un jebkurš turpmāks ieteikums par konkrētajiem tirgiem; |
| --- | --- | --- |

1)

Direktīvā 2002/21/EK un īpašajās direktīvās definētajiem terminiem ir tāda pati nozīme arī šajā ieteikumā. Bez tam:

a)

“ieteikums par konkrētajiem tirgiem” ir Ieteikums 2007/879/EK un jebkurš turpmāks ieteikums par konkrētajiem tirgiem;

| b) | “paziņojums” ir valsts pārvaldes iestādes izdarīts paziņojums Komisijai par pasākuma projektu atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktam vai pieprasījums atbilstīgi Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punkta otrajai daļai, kam pievienota standarta paziņojuma veidlapa vai saīsinātā paziņojuma veidlapa, kura paredzēta šajā ieteikumā (I un II pielikums). |
| --- | --- |

b)

“paziņojums” ir valsts pārvaldes iestādes izdarīts paziņojums Komisijai par pasākuma projektu atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktam vai pieprasījums atbilstīgi Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punkta otrajai daļai, kam pievienota standarta paziņojuma veidlapa vai saīsinātā paziņojuma veidlapa, kura paredzēta šajā ieteikumā (I un II pielikums).

| 2) | Paziņojumus nosūta pa elektronisko pastu ar saņemšanas apstiprinājuma pieprasījumu.
  Uzskatāms, ka pa elektronisko pastu nosūtītos dokumentus adresāts ir saņēmis nosūtīšanas dienā.
  Paziņojumi reģistrējami to saņemšanas secībā. |
| --- | --- |

2)

Paziņojumus nosūta pa elektronisko pastu ar saņemšanas apstiprinājuma pieprasījumu.

Uzskatāms, ka pa elektronisko pastu nosūtītos dokumentus adresāts ir saņēmis nosūtīšanas dienā.

Paziņojumi reģistrējami to saņemšanas secībā.

| 3) | Paziņojumi stājas spēkā tajā dienā, kad Komisija tos reģistrē (“reģistrācijas datums”). Reģistrācijas datums ir tā diena, kad Komisija saņēmusi pilnīgu paziņojumu.
  Komisijas tīmekļa vietnē un ar elektroniskiem līdzekļiem visām valstu pārvaldes iestādēm tiek darīts zināms paziņojuma reģistrācijas datums, paziņojuma priekšmets un saņemtie pavaddokumenti. |
| --- | --- |

3)

Paziņojumi stājas spēkā tajā dienā, kad Komisija tos reģistrē (“reģistrācijas datums”). Reģistrācijas datums ir tā diena, kad Komisija saņēmusi pilnīgu paziņojumu.

Komisijas tīmekļa vietnē un ar elektroniskiem līdzekļiem visām valstu pārvaldes iestādēm tiek darīts zināms paziņojuma reģistrācijas datums, paziņojuma priekšmets un saņemtie pavaddokumenti.

| 4) | Paziņojumiem jābūt kādā no Kopienas oficiālajām valodām. Standarta paziņojuma veidlapa (I pielikums) vai saīsinātā paziņojuma veidlapa (II pielikums) var būt oficiālajā valodā, kas nav pasākuma projekta valoda, lai atvieglinātu visu citu valstu pārvaldes iestāžu iepazīšanos ar projektu.
  Komisijas piezīmes vai lēmumi, kas pieņemti atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. pantam, būs paziņotā pasākuma projekta valodā, ja iespējams, ar tulkojumu standarta paziņojuma veidlapā izmantotajā valodā. |
| --- | --- |

4)

Paziņojumiem jābūt kādā no Kopienas oficiālajām valodām. Standarta paziņojuma veidlapa (I pielikums) vai saīsinātā paziņojuma veidlapa (II pielikums) var būt oficiālajā valodā, kas nav pasākuma projekta valoda, lai atvieglinātu visu citu valstu pārvaldes iestāžu iepazīšanos ar projektu.

Komisijas piezīmes vai lēmumi, kas pieņemti atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. pantam, būs paziņotā pasākuma projekta valodā, ja iespējams, ar tulkojumu standarta paziņojuma veidlapā izmantotajā valodā.

| 5) | Valsts pārvaldes iestādes paziņotajiem pasākumu projektiem jāpievieno dokumentācija, kas Komisijai vajadzīga tās uzdevumu izpildei. Pasākumu projektiem, kuri ietilpst 6. punktā un par kuriem paziņo ar saīsināto paziņojuma veidlapu, Komisijai principā nevajag papildu dokumentāciju, lai izpildītu savus uzdevumus.
  Pasākumu projektiem jābūt pienācīgi pamatotiem. |
| --- | --- |

5)

Valsts pārvaldes iestādes paziņotajiem pasākumu projektiem jāpievieno dokumentācija, kas Komisijai vajadzīga tās uzdevumu izpildei. Pasākumu projektiem, kuri ietilpst 6. punktā un par kuriem paziņo ar saīsināto paziņojuma veidlapu, Komisijai principā nevajag papildu dokumentāciju, lai izpildītu savus uzdevumus.

Pasākumu projektiem jābūt pienācīgi pamatotiem.

| 6) | Ar II pielikumā iekļauto saīsināto paziņojuma veidlapu Komisijai paziņo par šādiem pasākumu projektiem:






  a) | pasākumu projekti attiecībā uz tirgiem, kas ir izņemti vai iepriekš nav bijuši iekļauti ieteikumā par konkrētajiem tirgiem, vai nu tad, ja valsts pārvaldes iestāde ir konstatējusi, ka tirgū ir konkurence, vai tad, ja valsts pārvaldes iestāde uzskata, ka vairs netiek izpildīti trīs kumulatīvie kritēriji, kas minēti ieteikuma par konkrētajiem tirgiem 2. punktā, lai noteiktu tirgus, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums; |
| --- | --- | --- |

6)

Ar II pielikumā iekļauto saīsināto paziņojuma veidlapu Komisijai paziņo par šādiem pasākumu projektiem:

a)

pasākumu projekti attiecībā uz tirgiem, kas ir izņemti vai iepriekš nav bijuši iekļauti ieteikumā par konkrētajiem tirgiem, vai nu tad, ja valsts pārvaldes iestāde ir konstatējusi, ka tirgū ir konkurence, vai tad, ja valsts pārvaldes iestāde uzskata, ka vairs netiek izpildīti trīs kumulatīvie kritēriji, kas minēti ieteikuma par konkrētajiem tirgiem 2. punktā, lai noteiktu tirgus, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums;

| b) | pasākumu projekti attiecībā uz tirgiem, kuri gan ir iekļauti spēkā esošajā ieteikumā par konkrētajiem tirgiem, bet kuros iepriekšējā tirgus analīzē ir konstatēta konkurence un joprojām ir konkurence; |
| --- | --- |

b)

pasākumu projekti attiecībā uz tirgiem, kuri gan ir iekļauti spēkā esošajā ieteikumā par konkrētajiem tirgiem, bet kuros iepriekšējā tirgus analīzē ir konstatēta konkurence un joprojām ir konkurence;

| c) | pasākumu projekti, ar kuriem maina iepriekš uzliktu reglamentējošo līdzekļu tehniskās detaļas un kuriem nav vērā ņemama iespaida uz tirgu (piemēram, izmaksu ikgadējie atjauninājumi un grāmatvedības modeļu aplēses, ziņošanas termiņi, izpildes termiņi); un |
| --- | --- |

c)

pasākumu projekti, ar kuriem maina iepriekš uzliktu reglamentējošo līdzekļu tehniskās detaļas un kuriem nav vērā ņemama iespaida uz tirgu (piemēram, izmaksu ikgadējie atjauninājumi un grāmatvedības modeļu aplēses, ziņošanas termiņi, izpildes termiņi); un

| d) | pasākumu projekti attiecībā uz kādu konkrētu tirgu, kurā jau veikta analīze un par kuru jau paziņots sakarā ar citiem uzņēmumiem, ja valsts pārvaldes iestādes uzliek līdzīgus reglamentējošos līdzekļus citiem uzņēmumiem, pēc būtības nemainot iepriekšējā paziņojumā ievērotos principus. |
| --- | --- |

d)

pasākumu projekti attiecībā uz kādu konkrētu tirgu, kurā jau veikta analīze un par kuru jau paziņots sakarā ar citiem uzņēmumiem, ja valsts pārvaldes iestādes uzliek līdzīgus reglamentējošos līdzekļus citiem uzņēmumiem, pēc būtības nemainot iepriekšējā paziņojumā ievērotos principus.

| 7) | Komisija, cieši sadarbojoties ar valstu pārvaldes iestādēm, uzraudzīs saīsinātās paziņojuma procedūras praktiskās sekas, lai veiktu papildu pielāgojumus, ja tādi būs nepieciešami, vai lai pievienotu jaunas pasākumu projektu grupas, par kurām paziņojumā jāizmanto saīsinātā paziņojuma veidlapa. |
| --- | --- |

7)

Komisija, cieši sadarbojoties ar valstu pārvaldes iestādēm, uzraudzīs saīsinātās paziņojuma procedūras praktiskās sekas, lai veiktu papildu pielāgojumus, ja tādi būs nepieciešami, vai lai pievienotu jaunas pasākumu projektu grupas, par kurām paziņojumā jāizmanto saīsinātā paziņojuma veidlapa.

| 8) | Ar I pielikumā iekļauto standarta paziņojuma veidlapu Komisijai paziņo par pasākumu projektiem, kas neietilpst 6. punktā. Paziņotajos pasākumu projektos attiecīgā gadījumā ir iekļaujamas šādas ziņas:






  a) | konkrētais ražojuma vai pakalpojuma tirgus, it sevišķi to ražojumu un pakalpojumu apraksts, kuri būtu iekļaujami konkrētajā tirgū vai izņemami no tā uz pieprasījuma un piedāvājuma aizvietojamības pamata; |
| --- | --- | --- |

8)

Ar I pielikumā iekļauto standarta paziņojuma veidlapu Komisijai paziņo par pasākumu projektiem, kas neietilpst 6. punktā. Paziņotajos pasākumu projektos attiecīgā gadījumā ir iekļaujamas šādas ziņas:

a)

konkrētais ražojuma vai pakalpojuma tirgus, it sevišķi to ražojumu un pakalpojumu apraksts, kuri būtu iekļaujami konkrētajā tirgū vai izņemami no tā uz pieprasījuma un piedāvājuma aizvietojamības pamata;

| b) | konkrētais ģeogrāfiskais tirgus, tostarp konkurences nosacījumu izsvērta analīze uz pieprasījuma un piedāvājuma aizvietojamības pamata; |
| --- | --- |

b)

konkrētais ģeogrāfiskais tirgus, tostarp konkurences nosacījumu izsvērta analīze uz pieprasījuma un piedāvājuma aizvietojamības pamata;

| c) | galvenie uzņēmumi, kas darbojas konkrētajā tirgū; |
| --- | --- |

c)

galvenie uzņēmumi, kas darbojas konkrētajā tirgū;

| d) | konkrētā tirgus analīzes rezultāti, it sevišķi konstatējumi par to, vai ir faktiska konkurence vai tās nav, un šo konstatējumu pamatojums. Šajā nolūkā pasākuma projektā ir jābūt dažādu uzņēmumu tirgus daļu analīzei un attiecīgai norādei uz citiem tādiem būtiskiem kritērijiem kā šķēršļi ienākšanai tirgū, apjomradīti ietaupījumi un diversifikācijas radīti ietaupījumi, vertikālā integrācija, grūti dublējamas infrastruktūras pārvaldīšana, tehnoloģiskas priekšrocības vai pārākums, neesoša vai nepietiekama kompensējošā pirktspēja, viegla vai privileģēta piekļuve kapitāla tirgiem/finanšu resursiem, uzņēmuma kopējais apjoms, ražojumu/pakalpojumu daudzveidība, augsti attīstīts izplatīšanas un tirdzniecības tīkls, potenciālu konkurentu trūkums un šķēršļi darbības izvēršanai; |
| --- | --- |

d)

konkrētā tirgus analīzes rezultāti, it sevišķi konstatējumi par to, vai ir faktiska konkurence vai tās nav, un šo konstatējumu pamatojums. Šajā nolūkā pasākuma projektā ir jābūt dažādu uzņēmumu tirgus daļu analīzei un attiecīgai norādei uz citiem tādiem būtiskiem kritērijiem kā šķēršļi ienākšanai tirgū, apjomradīti ietaupījumi un diversifikācijas radīti ietaupījumi, vertikālā integrācija, grūti dublējamas infrastruktūras pārvaldīšana, tehnoloģiskas priekšrocības vai pārākums, neesoša vai nepietiekama kompensējošā pirktspēja, viegla vai privileģēta piekļuve kapitāla tirgiem/finanšu resursiem, uzņēmuma kopējais apjoms, ražojumu/pakalpojumu daudzveidība, augsti attīstīts izplatīšanas un tirdzniecības tīkls, potenciālu konkurentu trūkums un šķēršļi darbības izvēršanai;

| e) | attiecīgā gadījumā uzņēmumi, kuri uzskatāmi par tādiem, kam atsevišķi vai kopīgi ir būtiska ietekme tirgū Direktīvas 2002/21/EK 14. panta nozīmē, un apsvērumi, pierādījumi un cita attiecīga faktu informācija, kas pamato šādu uzņēmumu noteikšanu; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā uzņēmumi, kuri uzskatāmi par tādiem, kam atsevišķi vai kopīgi ir būtiska ietekme tirgū Direktīvas 2002/21/EK 14. panta nozīmē, un apsvērumi, pierādījumi un cita attiecīga faktu informācija, kas pamato šādu uzņēmumu noteikšanu;

| f) | valsts pārvaldes iestādes veiktās iepriekšējās sabiedriskās apspriešanas rezultāti; |
| --- | --- |

f)

valsts pārvaldes iestādes veiktās iepriekšējās sabiedriskās apspriešanas rezultāti;

| g) | valsts pārvaldes iestādes izdotais atzinums, ja tāds ir; |
| --- | --- |

g)

valsts pārvaldes iestādes izdotais atzinums, ja tāds ir;

| h) | pierādījumi par to, ka, izdarot paziņojumu Komisijai, vienlaikus ir veikti attiecīgi pasākumi, lai par pasākumu projektiem paziņotu valstu pārvaldes iestādēm visās citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

h)

pierādījumi par to, ka, izdarot paziņojumu Komisijai, vienlaikus ir veikti attiecīgi pasākumi, lai par pasākumu projektiem paziņotu valstu pārvaldes iestādēm visās citās dalībvalstīs;

| i) | ja tiek paziņots par pasākumu projektiem, kas ietilpst Direktīvas 2002/19/EK 5. vai 8. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/22/EK (6) 16. panta darbības jomā, norāda īpašos reglamentējošos pienākumus, kas ierosināti, lai risinātu faktiskas konkurences trūkumu konkrētajā tirgū, vai, ja tiek konstatēts, ka konkrētajā tirgū ir faktiska konkurence un tādi pienākumi attiecībā uz minēto tirgu jau ir uzlikti, – norāda pasākumu projektus, kas ierosināti šo pienākumu atcelšanai. |
| --- | --- |

i)

ja tiek paziņots par pasākumu projektiem, kas ietilpst Direktīvas 2002/19/EK 5. vai 8. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/22/EK (6) 16. panta darbības jomā, norāda īpašos reglamentējošos pienākumus, kas ierosināti, lai risinātu faktiskas konkurences trūkumu konkrētajā tirgū, vai, ja tiek konstatēts, ka konkrētajā tirgū ir faktiska konkurence un tādi pienākumi attiecībā uz minēto tirgu jau ir uzlikti, – norāda pasākumu projektus, kas ierosināti šo pienākumu atcelšanai.

| 9) | Ja tirgus analīzes vajadzībām pasākuma projektā ir noteikts konkrētais tirgus, kas atšķiras no tiem, kuri iekļauti ieteikumā par konkrētajiem tirgiem, valstu pārvaldes iestādēm jāsniedz pietiekams pamatojums kritērijiem, ko izmanto tādā tirgus noteikšanā. |
| --- | --- |

9)

Ja tirgus analīzes vajadzībām pasākuma projektā ir noteikts konkrētais tirgus, kas atšķiras no tiem, kuri iekļauti ieteikumā par konkrētajiem tirgiem, valstu pārvaldes iestādēm jāsniedz pietiekams pamatojums kritērijiem, ko izmanto tādā tirgus noteikšanā.

| 10) | Paziņojumos, kas izdarīti saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punkta otro daļu, jābūt arī atbilstīgiem apsvērumiem par to, kāpēc operatoriem ar būtisku ietekmi tirgū būtu uzliekami pienākumi, kas nav uzskaitīti direktīvas 9. līdz 13. pantā. |
| --- | --- |

10)

Paziņojumos, kas izdarīti saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punkta otro daļu, jābūt arī atbilstīgiem apsvērumiem par to, kāpēc operatoriem ar būtisku ietekmi tirgū būtu uzliekami pienākumi, kas nav uzskaitīti direktīvas 9. līdz 13. pantā.

| 11) | Paziņojumos, kas izdarīti saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 5. punktu, jābūt arī atbilstīgiem apsvērumiem par to, kāpēc paredzētie pasākumu projekti ir vajadzīgi, lai izpildītu starptautiskas saistības. |
| --- | --- |

11)

Paziņojumos, kas izdarīti saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 5. punktu, jābūt arī atbilstīgiem apsvērumiem par to, kāpēc paredzētie pasākumu projekti ir vajadzīgi, lai izpildītu starptautiskas saistības.

| 12) | Paziņojumi, kuri izdarīti, izmantojot standarta paziņojuma procedūru, un kuros iekļauta attiecīgā 8. punktā minētā informācija, tiks uzskatīti par pilnīgiem. Ja paziņojumā iekļautā informācija, tostarp dokumenti, jebkurā no būtiskajiem aspektiem būs nepilnīga, Komisija informēs attiecīgo valsts pārvaldes iestādi piecu darbdienu laikā un konkretizēs, kādā mērā tā uzskata paziņojumu par nepilnīgu. Paziņojums netiks reģistrēts, kamēr attiecīgā valsts pārvaldes iestāde nebūs iesniegusi prasīto informāciju. Tādos gadījumos Direktīvas 2002/21/EK 7. panta vajadzībām paziņojums stāsies spēkā tajā dienā, kad Komisija saņems pilnīgu informāciju. |
| --- | --- |

12)

Paziņojumi, kuri izdarīti, izmantojot standarta paziņojuma procedūru, un kuros iekļauta attiecīgā 8. punktā minētā informācija, tiks uzskatīti par pilnīgiem. Ja paziņojumā iekļautā informācija, tostarp dokumenti, jebkurā no būtiskajiem aspektiem būs nepilnīga, Komisija informēs attiecīgo valsts pārvaldes iestādi piecu darbdienu laikā un konkretizēs, kādā mērā tā uzskata paziņojumu par nepilnīgu. Paziņojums netiks reģistrēts, kamēr attiecīgā valsts pārvaldes iestāde nebūs iesniegusi prasīto informāciju. Tādos gadījumos Direktīvas 2002/21/EK 7. panta vajadzībām paziņojums stāsies spēkā tajā dienā, kad Komisija saņems pilnīgu informāciju.

| 13) | Neatkarīgi no 8. punkta iepriekš Komisija pēc paziņojuma reģistrācijas saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 5. panta 2. punktu var no attiecīgās valsts pārvaldes iestādes pieprasīt sīkākas ziņas vai skaidrojumu. Valstu pārvaldes iestādēm jācenšas iesniegt pieprasītās ziņas trīs darbdienu laikā, ja tās ir viegli pieejamas. |
| --- | --- |

13)

Neatkarīgi no 8. punkta iepriekš Komisija pēc paziņojuma reģistrācijas saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 5. panta 2. punktu var no attiecīgās valsts pārvaldes iestādes pieprasīt sīkākas ziņas vai skaidrojumu. Valstu pārvaldes iestādēm jācenšas iesniegt pieprasītās ziņas trīs darbdienu laikā, ja tās ir viegli pieejamas.

| 14) | Komisija pārbaudīs, vai pasākuma projekts, par kuru ziņots ar saīsināto paziņojuma veidlapu, ietilpst 6. punktā uzskaitītajās grupās. Ja Komisija uzskatīs, ka tā nav, tā piecu darbdienu laikā informēs attiecīgo valsts pārvaldes iestādi un lūgs paziņotāju pārvaldes iestādi iesniegt pasākuma projektu, izmantojot standarta paziņojuma procedūru. |
| --- | --- |

14)

Komisija pārbaudīs, vai pasākuma projekts, par kuru ziņots ar saīsināto paziņojuma veidlapu, ietilpst 6. punktā uzskaitītajās grupās. Ja Komisija uzskatīs, ka tā nav, tā piecu darbdienu laikā informēs attiecīgo valsts pārvaldes iestādi un lūgs paziņotāju pārvaldes iestādi iesniegt pasākuma projektu, izmantojot standarta paziņojuma procedūru.

| 15) | Ja Komisija izteiks viedokli saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktu, tā attiecīgajai valsts pārvaldes iestādei to paziņos ar elektroniskiem līdzekļiem un to publicēs savā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

15)

Ja Komisija izteiks viedokli saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktu, tā attiecīgajai valsts pārvaldes iestādei to paziņos ar elektroniskiem līdzekļiem un to publicēs savā tīmekļa vietnē.

| 16) | Ja valsts pārvaldes iestāde izsaka viedokli saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktu, tā ar elektroniskiem līdzekļiem to dara zināmu Komisijai un pārējām valsts pārvaldes iestādēm. |
| --- | --- |

16)

Ja valsts pārvaldes iestāde izsaka viedokli saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktu, tā ar elektroniskiem līdzekļiem to dara zināmu Komisijai un pārējām valsts pārvaldes iestādēm.

| 17) | Ja saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 4. punktu Komisija uzskatīs, ka pasākuma projekts radīs šķērsli vienotajam tirgum, vai ja tai būs nopietnas šaubas par tā saderību ar Kopienas tiesību aktiem, it sevišķi ar mērķiem, kas minēti Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā, vai ja tā pēc tam atsauks savus iebildumus vai pieņems lēmumu, kas liek valsts pārvaldes iestādei atsaukt pasākuma projektu, tā to paziņos attiecīgajai valsts pārvaldes iestādei ar elektroniskiem līdzekļiem un publicēs paziņojumu savā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

17)

Ja saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 4. punktu Komisija uzskatīs, ka pasākuma projekts radīs šķērsli vienotajam tirgum, vai ja tai būs nopietnas šaubas par tā saderību ar Kopienas tiesību aktiem, it sevišķi ar mērķiem, kas minēti Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā, vai ja tā pēc tam atsauks savus iebildumus vai pieņems lēmumu, kas liek valsts pārvaldes iestādei atsaukt pasākuma projektu, tā to paziņos attiecīgajai valsts pārvaldes iestādei ar elektroniskiem līdzekļiem un publicēs paziņojumu savā tīmekļa vietnē.

| 18) | Attiecībā uz paziņojumiem, kas izdarīti atbilstīgi Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punkta otrajai daļai, Komisija saskaņā ar minētās direktīvas 14. panta 2. punktu parastos apstākļos laika posmā, kas nepārsniedz trīs mēnešus, pieņems lēmumu atļaut vai neatļaut valsts pārvaldes iestādei pieņemt ierosināto pasākuma projektu. Komisija var nolemt šo termiņu pagarināt par diviem mēnešiem radušos grūtību dēļ. |
| --- | --- |

18)

Attiecībā uz paziņojumiem, kas izdarīti atbilstīgi Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punkta otrajai daļai, Komisija saskaņā ar minētās direktīvas 14. panta 2. punktu parastos apstākļos laika posmā, kas nepārsniedz trīs mēnešus, pieņems lēmumu atļaut vai neatļaut valsts pārvaldes iestādei pieņemt ierosināto pasākuma projektu. Komisija var nolemt šo termiņu pagarināt par diviem mēnešiem radušos grūtību dēļ.

| 19) | Valsts pārvaldes iestāde katrā laikā var atsaukt paziņoto pasākuma projektu, un tādā gadījumā paziņotais pasākums tiks izņemts no reģistra. Komisija par to publicēs paziņojumu savā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

19)

Valsts pārvaldes iestāde katrā laikā var atsaukt paziņoto pasākuma projektu, un tādā gadījumā paziņotais pasākums tiks izņemts no reģistra. Komisija par to publicēs paziņojumu savā tīmekļa vietnē.

| 20) | Ja valsts pārvaldes iestāde pieņem pasākuma projektu pēc Komisijas vai citas valsts pārvaldes iestādes viedokļa saņemšanas saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktu, tā ziņo Komisijai un citām valstu pārvaldes iestādēm par to, kā tā maksimāli ievērojusi izteikto viedokli. |
| --- | --- |

20)

Ja valsts pārvaldes iestāde pieņem pasākuma projektu pēc Komisijas vai citas valsts pārvaldes iestādes viedokļa saņemšanas saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. panta 3. punktu, tā ziņo Komisijai un citām valstu pārvaldes iestādēm par to, kā tā maksimāli ievērojusi izteikto viedokli.

| 21) | Pēc valsts pārvaldes iestādes lūguma Komisija neformāli apspriedīs pasākuma projektu pirms tā izziņošanas. |
| --- | --- |

21)

Pēc valsts pārvaldes iestādes lūguma Komisija neformāli apspriedīs pasākuma projektu pirms tā izziņošanas.

| 22) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (7) katru Direktīvā 2002/21/EK vai šajā ieteikumā minēto termiņu aprēķina šādi:






  a) | ja dienās, nedēļās vai mēnešos izteikts termiņš ir skaitāms no kāda notikuma brīža, tad to dienu, kad notiek attiecīgais notikums, attiecīgajā termiņā neiekļauj; |
| --- | --- | --- |

22)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (7) katru Direktīvā 2002/21/EK vai šajā ieteikumā minēto termiņu aprēķina šādi:

a)

ja dienās, nedēļās vai mēnešos izteikts termiņš ir skaitāms no kāda notikuma brīža, tad to dienu, kad notiek attiecīgais notikums, attiecīgajā termiņā neiekļauj;

| b) | nedēļās vai mēnešos izteikts termiņš beidzas termiņa pēdējās nedēļas vai pēdējā mēneša tās dienas beigās, kas ir tā pati nedēļas diena vai tas pats datums, kad ir noticis notikums, no kura sāk skaitīt attiecīgo termiņu. Ja mēnešos izteikta termiņa pēdējā mēnesī nav tā datuma, kurā termiņam būtu jābeidzas, tad termiņš beidzas minētā mēneša pēdējās dienas beigās; |
| --- | --- |

b)

nedēļās vai mēnešos izteikts termiņš beidzas termiņa pēdējās nedēļas vai pēdējā mēneša tās dienas beigās, kas ir tā pati nedēļas diena vai tas pats datums, kad ir noticis notikums, no kura sāk skaitīt attiecīgo termiņu. Ja mēnešos izteikta termiņa pēdējā mēnesī nav tā datuma, kurā termiņam būtu jābeidzas, tad termiņš beidzas minētā mēneša pēdējās dienas beigās;

| c) | termiņā ieskaita oficiālās brīvdienas, sestdienas un svētdienas; |
| --- | --- |

c)

termiņā ieskaita oficiālās brīvdienas, sestdienas un svētdienas;

| d) | darbdienas ir visas dienas, kas nav oficiālās brīvdienas un/vai valsts svētki, sestdienas vai svētdienas. |
| --- | --- |

d)

darbdienas ir visas dienas, kas nav oficiālās brīvdienas un/vai valsts svētki, sestdienas vai svētdienas.

Ja termiņa beigas iekrīt sestdienā, svētdienā vai oficiālā brīvdienā, tas pagarināms līdz nākamās darbdienas beigām. Komisijas noteiktais oficiālo brīvdienu saraksts pirms katra gada sākuma tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| 23) | Komisija kopā ar valstu pārvaldes iestādēm izvērtēs nepieciešamību atbilstīgi pārskatīt šo ieteikumu pēc datuma, kurš ir noteikts reglamentējošo noteikumu pārskatīšanas ietvaros to transponēšanai dalībvalstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

23)

Komisija kopā ar valstu pārvaldes iestādēm izvērtēs nepieciešamību atbilstīgi pārskatīt šo ieteikumu pēc datuma, kurš ir noteikts reglamentējošo noteikumu pārskatīšanas ietvaros to transponēšanai dalībvalstu tiesību aktos.

| 24) | Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. |
| --- | --- |

24)

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

1

(2)  OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

2

(3)  OV L 190, 30.7.2003., 13. lpp.

3

(4)  OV L 344, 28.12.2007., 65. lpp.

4

(5)  OV L 200, 30.7.2002., 38. lpp.

5

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

6

(7)  OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

Standarta veidlapa paziņojumiem par pasākumu projektiem atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. pantam

(“Standarta paziņojuma veidlapa”)

IEVADS

Standarta paziņojuma veidlapā noteikts informācijas kopsavilkums, kas valstu pārvaldes iestādēm jāsniedz Komisijai, paziņojot par pasākumu projektiem atbilstīgi standarta paziņošanas procedūrai saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. pantu.

Jautājumus, kas saistīti ar 7. panta īstenošanu, Komisija plāno apspriest ar valstu pārvaldes iestādēm, ir sevišķi sanāksmēs pirms paziņošanas. Līdz ar to valstu pārvaldes iestādes tiek mudinātas apspriesties ar Komisiju par jebkuru standarta paziņojuma veidlapas aspektu, it īpaši par to, kādu informāciju tām tiek prasīts iesniegt, vai, gluži otrādi, par iespēju nepiemērot pienākumu sniegt kādas no ziņām saistībā ar tirgus analīzi, kas veikta atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 15. un 16. pantam.

PAREIZA UN PILNĪGA INFORMĀCIJA

Visai valstu pārvaldes iestāžu sniegtajai informācijai jābūt pareizai un pilnīgai, un tās kopsavilkumam jābūt sniegtam tālāk noteiktajā standarta paziņojuma veidlapā. Standarta paziņojuma veidlapa nav domāta, lai aizstātu paziņoto pasākuma projektu, bet tai ir jādod iespēja Komisijai un citu dalībvalstu pārvaldes iestādēm pēc standarta paziņojuma veidlapā ietvertās informācijas pārbaudīt, vai paziņotajā pasākuma projektā patiešām ir visas ziņas, kas Komisijai vajadzīgas, lai izpildītu tās uzdevumus atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. pantam tajā noteiktajā termiņā.

Prasītā informācija izklāstāma standarta paziņojuma veidlapas iedaļās un punktos ar savstarpējām norādēm uz pasākuma projekta tekstu, kurā šī informācija atrodama.

VALODA

Standarta paziņojuma veidlapa aizpildāma kādā no Eiropas Kopienas oficiālajām valodām, kas var nebūt tā pati, kas lietota paziņotajā pasākuma projektā. Komisijas atzinumi vai lēmumi, kas pieņemti atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. pantam, tiek sagatavoti paziņotā pasākuma projekta valodā, ja iespējams, ar tulkojumu standarta paziņojuma veidlapā izmantotajā valodā.

1.   iedaļa

Tirgus noteikšana

Attiecīgā gadījumā norādīt:

| 1.1. | konkrēto ražojumu/pakalpojumu tirgu un to, vai šis tirgus ir minēts ieteikumā par konkrētajiem tirgiem; |
| --- | --- |

1.1.

konkrēto ražojumu/pakalpojumu tirgu un to, vai šis tirgus ir minēts ieteikumā par konkrētajiem tirgiem;

| 1.2. | konkrēto ģeogrāfisko tirgu; |
| --- | --- |

1.2.

konkrēto ģeogrāfisko tirgu;

| 1.3. | valsts konkurences iestādes atzinuma, ja tas sniegts, īsu kopsavilkumu; |
| --- | --- |

1.3.

valsts konkurences iestādes atzinuma, ja tas sniegts, īsu kopsavilkumu;

| 1.4. | īsu pārskatu par līdzšinējiem rezultātiem sabiedriskajā apspriešanā par ierosināto tirgus noteikšanu (piemēram, cik viedokļu saņemts, kuri respondenti piekrīt ierosinātajai tirgus noteikšanai, kuri respondenti tai nepiekrīt); |
| --- | --- |

1.4.

īsu pārskatu par līdzšinējiem rezultātiem sabiedriskajā apspriešanā par ierosināto tirgus noteikšanu (piemēram, cik viedokļu saņemts, kuri respondenti piekrīt ierosinātajai tirgus noteikšanai, kuri respondenti tai nepiekrīt);

| 1.5. | ja konkrētais tirgus atšķiras no tiem, kas uzskaitīti ieteikumā par konkrētajiem tirgiem, – kopsavilkumu par galvenajiem iemesliem, kas attaisno ierosināto tirgus noteikšanu, atsaucoties uz 2. iedaļu Komisijas pamatnostādnēs par tirgus analīzi un būtiskas ietekmes tirgū novērtēšanu atbilstīgi Kopienas reglamentējošajiem noteikumiem par elektroniskajiem sakariem un pakalpojumiem (1) un trim galvenajiem kritērijiem, kas minēti ieteikuma par konkrētajiem tirgiem 5. līdz 13. apsvērumā un pievienoto paskaidrojumu (2) 2.2. iedaļā. |
| --- | --- |

1.5.

ja konkrētais tirgus atšķiras no tiem, kas uzskaitīti ieteikumā par konkrētajiem tirgiem, – kopsavilkumu par galvenajiem iemesliem, kas attaisno ierosināto tirgus noteikšanu, atsaucoties uz 2. iedaļu Komisijas pamatnostādnēs par tirgus analīzi un būtiskas ietekmes tirgū novērtēšanu atbilstīgi Kopienas reglamentējošajiem noteikumiem par elektroniskajiem sakariem un pakalpojumiem (1) un trim galvenajiem kritērijiem, kas minēti ieteikuma par konkrētajiem tirgiem 5. līdz 13. apsvērumā un pievienoto paskaidrojumu (2) 2.2. iedaļā.

2.   iedaļa

Tādu uzņēmumu noteikšana, kuriem ir būtiska ietekme tirgū

Attiecīgā gadījumā norādīt:

| 2.1. | to uzņēmumu nosaukumus, kas uzskatāmi par tādiem, kuriem atsevišķi vai kopīgi ir būtiska ietekme tirgū;
  attiecīgā gadījumā – to uzņēmumu nosaukumus, kurus vairs neuzskata par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū; |
| --- | --- |

2.1.

to uzņēmumu nosaukumus, kas uzskatāmi par tādiem, kuriem atsevišķi vai kopīgi ir būtiska ietekme tirgū;

attiecīgā gadījumā – to uzņēmumu nosaukumus, kurus vairs neuzskata par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū;

| 2.2. | kritērijus, kas izmantoti uzņēmuma noteikšanai par tādu, kam atsevišķi vai kopīgi ir būtiska ietekme tirgū vai kam tādas nav; |
| --- | --- |

2.2.

kritērijus, kas izmantoti uzņēmuma noteikšanai par tādu, kam atsevišķi vai kopīgi ir būtiska ietekme tirgū vai kam tādas nav;

| 2.3. | to galveno uzņēmumu (konkurentu) nosaukumus, kas darbojas konkrētajā tirgū; |
| --- | --- |

2.3.

to galveno uzņēmumu (konkurentu) nosaukumus, kas darbojas konkrētajā tirgū;

| 2.4. | iepriekš minēto uzņēmumu tirgus daļas un tirgus daļas aprēķināšanas pamatu (piemēram, apgrozījums, abonentu skaits);
  īss kopsavilkums par: |
| --- | --- |

2.4.

iepriekš minēto uzņēmumu tirgus daļas un tirgus daļas aprēķināšanas pamatu (piemēram, apgrozījums, abonentu skaits);

īss kopsavilkums par:

| 2.5. | valsts konkurences iestādes atzinumu, ja tas sniegts; |
| --- | --- |

2.5.

valsts konkurences iestādes atzinumu, ja tas sniegts;

| 2.6. | līdzšinējiem rezultātiem sabiedriskajā apspriešanā par ierosināto uzņēmumu noteikšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū (piemēram, kopējais saņemto viedokļu skaits, cik respondentu piekrīt/nepiekrīt ierosinātajai uzņēmumu noteikšanai). |
| --- | --- |

2.6.

līdzšinējiem rezultātiem sabiedriskajā apspriešanā par ierosināto uzņēmumu noteikšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū (piemēram, kopējais saņemto viedokļu skaits, cik respondentu piekrīt/nepiekrīt ierosinātajai uzņēmumu noteikšanai).

3.   iedaļa

Reglamentējošie pienākumi

Attiecīgā gadījumā norādīt:

| 3.1. | tiesisko pamatu uzliekamajiem, spēkā paturamajiem, grozāmajiem vai atceļamajiem pienākumiem (Direktīvas 2002/19/EK 9. līdz 13. pants); |
| --- | --- |

3.1.

tiesisko pamatu uzliekamajiem, spēkā paturamajiem, grozāmajiem vai atceļamajiem pienākumiem (Direktīvas 2002/19/EK 9. līdz 13. pants);

| 3.2. | kādu iemeslu dēļ uzņēmumu pienākumu uzlikšana, paturēšana spēkā vai grozīšana ir uzskatāma par samērīgu un attaisnojamu, ņemot vērā Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā noteiktos mērķus; vai arī norādīt pasākuma projekta punktus, iedaļas vai lappuses, kur šāda informācija atrodama; |
| --- | --- |

3.2.

kādu iemeslu dēļ uzņēmumu pienākumu uzlikšana, paturēšana spēkā vai grozīšana ir uzskatāma par samērīgu un attaisnojamu, ņemot vērā Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā noteiktos mērķus; vai arī norādīt pasākuma projekta punktus, iedaļas vai lappuses, kur šāda informācija atrodama;

| 3.3. | ja ierosinātie reglamentējošie līdzekļi ir citādi nekā Direktīvas 2002/19/EK 9. līdz 13. pantā noteiktie, norādīt, kādi “ārkārtas apstākļi” minētās direktīvas 8. panta 3. punkta nozīmē attaisno tādu reglamentējošo līdzekļu noteikšanu; vai arī norādīt pasākuma projekta punktus, iedaļas vai lappuses, kur šāda informācija atrodama. |
| --- | --- |

3.3.

ja ierosinātie reglamentējošie līdzekļi ir citādi nekā Direktīvas 2002/19/EK 9. līdz 13. pantā noteiktie, norādīt, kādi “ārkārtas apstākļi” minētās direktīvas 8. panta 3. punkta nozīmē attaisno tādu reglamentējošo līdzekļu noteikšanu; vai arī norādīt pasākuma projekta punktus, iedaļas vai lappuses, kur šāda informācija atrodama.

4.   iedaļa

Atbilstība starptautiskajām saistībām

Saistībā ar Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 3. punkta pirmās daļas trešo ievilkumu attiecīgā gadījumā norādīt:

| 4.1. | vai pasākuma projekts ierosināts ar nodomu uzlikt, grozīt vai atcelt pienākumus tirgus dalībniekiem, kā paredzēts Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

4.1.

vai pasākuma projekts ierosināts ar nodomu uzlikt, grozīt vai atcelt pienākumus tirgus dalībniekiem, kā paredzēts Direktīvas 2002/19/EK 8. panta 5. punktā;

| 4.2. | attiecīgo uzņēmumu nosaukumus; |
| --- | --- |

4.2.

attiecīgo uzņēmumu nosaukumus;

| 4.3. | kādas starptautiskās saistības, kuras uzņēmusies Kopiena un dalībvalstis, ir jāizpilda. |
| --- | --- |

4.3.

kādas starptautiskās saistības, kuras uzņēmusies Kopiena un dalībvalstis, ir jāizpilda.

---

(1)  OV C 165, 11.7.2002., 6. lpp.

(2)  Paskaidrojums, kas pievienots Komisijas Ieteikumam 2007/789/EK par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, K(2007) 5406, publicēts: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/implementation_enforcement/article_7/sec_2007_1483_2.pdf

---

II PIELIKUMS

Saīsinātā veidlapa paziņojumiem par pasākumu projektiem atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 7. pantam

(“Saīsinātā paziņojuma veidlapa”)

IEVADS

Saīsinātajā paziņojuma veidlapā noteikts informācijas kopsavilkums, kas valstu pārvaldes iestādēm jāsniedz Komisijai, paziņojot par pasākumu projektiem atbilstīgi saīsinātajai paziņošanas procedūrai saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 7. pantu.

Šādā gadījumā nav jāiesniedz reglamentējošā pasākuma projekta kopija un saīsinātajai paziņojuma veidlapai nav jāpievieno nekādi citi dokumenti. Tomēr saīsinātajā paziņojuma veidlapā ir jānorāda interneta adrese, kurā pasākuma projekts pieejams.

Image

Image

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/33

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2008/851/KĀDP

(2008. gada 10. novembris)

par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu, 25. panta trešo daļu un 28. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) savā 2008. gada 15. maijā pieņemtajā Rezolūcijā 1814 (2008) par situāciju Somālijā prasa valstīm un reģionālām organizācijām ciešā koordinācijā veikt pasākumus, lai aizsargātu kuģus, kas piedalās humānās palīdzības transportēšanā un piegādē Somālijai un ANO atļautu darbību veikšanā. |
| --- | --- |

(1)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) savā 2008. gada 15. maijā pieņemtajā Rezolūcijā 1814 (2008) par situāciju Somālijā prasa valstīm un reģionālām organizācijām ciešā koordinācijā veikt pasākumus, lai aizsargātu kuģus, kas piedalās humānās palīdzības transportēšanā un piegādē Somālijai un ANO atļautu darbību veikšanā.

| (2) | ANO DP savā 2008. gada 2. jūnija Rezolūcijā 1816 (2008) par situāciju Somālijā pauda bažas par draudiem, ko pirātiskie uzbrukumi kuģiem un bruņotas laupīšanas rada humānās palīdzības piegādei Somālijā, jūras tirdzniecības ceļu drošībai un starptautiskajai navigācijai. ANO DP jo īpaši aicināja valstis, kas vēlas izmantot jūras tirdzniecības ceļus Somālijas piekrastē, sadarbojoties ar Pārejas laika federālo valdību (PLFV) pastiprināt un koordinēt darbības, lai novērstu jūrā veiktos pirātiskos uzbrukumus un bruņotas laupīšanas. Tā atļāva valstīm, kuras sadarbojas ar PLFV un kuru nosaukumus minētā valdība būs pirms tam paziņojusi ANO ģenerālsekretāram, sešus mēnešus, sākot no rezolūcijas pieņemšanas dienas, iebraukt Somālijas teritoriālajos ūdeņos un izmantot visus līdzekļus, kas vajadzīgi, lai saskaņā ar starptautiskām tiesībām apkarotu jūrā veiktos pirātiskos uzbrukumus un bruņotas laupīšanas. |
| --- | --- |

(2)

ANO DP savā 2008. gada 2. jūnija Rezolūcijā 1816 (2008) par situāciju Somālijā pauda bažas par draudiem, ko pirātiskie uzbrukumi kuģiem un bruņotas laupīšanas rada humānās palīdzības piegādei Somālijā, jūras tirdzniecības ceļu drošībai un starptautiskajai navigācijai. ANO DP jo īpaši aicināja valstis, kas vēlas izmantot jūras tirdzniecības ceļus Somālijas piekrastē, sadarbojoties ar Pārejas laika federālo valdību (PLFV) pastiprināt un koordinēt darbības, lai novērstu jūrā veiktos pirātiskos uzbrukumus un bruņotas laupīšanas. Tā atļāva valstīm, kuras sadarbojas ar PLFV un kuru nosaukumus minētā valdība būs pirms tam paziņojusi ANO ģenerālsekretāram, sešus mēnešus, sākot no rezolūcijas pieņemšanas dienas, iebraukt Somālijas teritoriālajos ūdeņos un izmantot visus līdzekļus, kas vajadzīgi, lai saskaņā ar starptautiskām tiesībām apkarotu jūrā veiktos pirātiskos uzbrukumus un bruņotas laupīšanas.

| (3) | ANO DP savā 2008. gada 7. oktobra Rezolūcijā 1838 (2008) par situāciju Somālijā ir izteikusi gandarījumu par to, ka tiek plānota iespējama Eiropas Savienības (ES) militārās flotes operācija, kā arī par citām starptautiskām un valstu iniciatīvām, lai īstenotu Rezolūcijas 1814 (2008) un 1816 (2008), un ir neatlaidīgi aicinājusi visas valstis, kuras var sadarboties ar PLFV, lai apkarotu jūrā veiktos pirātiskos uzbrukumus un bruņotas laupīšanas, rīkoties saskaņā ar Rezolūciju 1816 (2008). Tā ir arī neatlaidīgi aicinājusi visas valstis un visas reģionālās organizācijas turpināt rīkoties saskaņā ar Rezolūciju 1814 (2008), lai aizsargāt Pasaules pārtikas programmas (PPP) kuģus, jo tam ir vitāli svarīga nozīme, lai veicinātu humānās palīdzības sniegšanu Somālijas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(3)

ANO DP savā 2008. gada 7. oktobra Rezolūcijā 1838 (2008) par situāciju Somālijā ir izteikusi gandarījumu par to, ka tiek plānota iespējama Eiropas Savienības (ES) militārās flotes operācija, kā arī par citām starptautiskām un valstu iniciatīvām, lai īstenotu Rezolūcijas 1814 (2008) un 1816 (2008), un ir neatlaidīgi aicinājusi visas valstis, kuras var sadarboties ar PLFV, lai apkarotu jūrā veiktos pirātiskos uzbrukumus un bruņotas laupīšanas, rīkoties saskaņā ar Rezolūciju 1816 (2008). Tā ir arī neatlaidīgi aicinājusi visas valstis un visas reģionālās organizācijas turpināt rīkoties saskaņā ar Rezolūciju 1814 (2008), lai aizsargāt Pasaules pārtikas programmas (PPP) kuģus, jo tam ir vitāli svarīga nozīme, lai veicinātu humānās palīdzības sniegšanu Somālijas iedzīvotājiem.

| (4) | Padome 2008. gada 26. maija secinājumos paziņoja, ka ir norūpējusies par Somālijas piekrastē novēroto pirātisko uzbrukumu uzliesmojumu, kas rada šķēršļus humānajai darbībai un starptautiskajai jūras satiksmei reģionā un kas veicina ANO paziņotā ieroču embargo pārkāpšanu. Padome arī slavēja dažu ES dalībvalstu secīgās ierosmes nodrošināt aizsardzību PPP kuģiem. Tā uzsvēra, ka minētajos konvojos jābūt plašākai starptautiskās sabiedrības dalībai, lai nodrošinātu drošu humānās palīdzības piegādi Somālijas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2008. gada 26. maija secinājumos paziņoja, ka ir norūpējusies par Somālijas piekrastē novēroto pirātisko uzbrukumu uzliesmojumu, kas rada šķēršļus humānajai darbībai un starptautiskajai jūras satiksmei reģionā un kas veicina ANO paziņotā ieroču embargo pārkāpšanu. Padome arī slavēja dažu ES dalībvalstu secīgās ierosmes nodrošināt aizsardzību PPP kuģiem. Tā uzsvēra, ka minētajos konvojos jābūt plašākai starptautiskās sabiedrības dalībai, lai nodrošinātu drošu humānās palīdzības piegādi Somālijas iedzīvotājiem.

| (5) | Padome 2008. gada 5. augustā apstiprināja krīzes pārvarēšanas koncepciju attiecībā uz ES darbību, atbalstot ANO DP Rezolūcijas 1816 (2008) īstenošanu, kā arī palīdzot uzturēt mieru un starptautisku drošību reģionā. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2008. gada 5. augustā apstiprināja krīzes pārvarēšanas koncepciju attiecībā uz ES darbību, atbalstot ANO DP Rezolūcijas 1816 (2008) īstenošanu, kā arī palīdzot uzturēt mieru un starptautisku drošību reģionā.

| (6) | Padome 2008. gada 15. septembrī atkārtoti apliecināja, ka ir nopietni norūpējusies par pirātisma un bruņotas laupīšanas gadījumiem Somālijas piekrastē, un ir īpaši sašutusi, ka nesen tie ir atsākušies. Runājot par ES ieguldījumu, īstenojot ANO DP Rezolūciju 1816 (2008) par pirātisma apkarošanu Somālijas piekrastē, un saskaņā ar Rezolūcijām 1814 (2008) un 1816 (2008) aizsargājot kuģus, ko fraktē PPP un kas brauc uz Somāliju, Padome ir pieņēmusi lēmumu izveidot koordinācijas vienību Briselē – ar uzdevumu atbalstīt Somālijas piekrastē dažu dalībvalstu veiktās novērošanas un aizsardzības darbības. Tajā pašā dienā tā apstiprināja plānu, kā īstenot minēto militāras koordinācijas darbību (EU NAVCO), un arī stratēģisku militāru plānu iespējamai ES jūras operācijai, kuras labā tās dalībvalstis, kas vēlas sadarboties ar PLFV Rezolūcijas 1916 (2008) piemērošanā, nodrošina militārus līdzekļus, lai novērstu un apkarotu pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2008. gada 15. septembrī atkārtoti apliecināja, ka ir nopietni norūpējusies par pirātisma un bruņotas laupīšanas gadījumiem Somālijas piekrastē, un ir īpaši sašutusi, ka nesen tie ir atsākušies. Runājot par ES ieguldījumu, īstenojot ANO DP Rezolūciju 1816 (2008) par pirātisma apkarošanu Somālijas piekrastē, un saskaņā ar Rezolūcijām 1814 (2008) un 1816 (2008) aizsargājot kuģus, ko fraktē PPP un kas brauc uz Somāliju, Padome ir pieņēmusi lēmumu izveidot koordinācijas vienību Briselē – ar uzdevumu atbalstīt Somālijas piekrastē dažu dalībvalstu veiktās novērošanas un aizsardzības darbības. Tajā pašā dienā tā apstiprināja plānu, kā īstenot minēto militāras koordinācijas darbību (EU NAVCO), un arī stratēģisku militāru plānu iespējamai ES jūras operācijai, kuras labā tās dalībvalstis, kas vēlas sadarboties ar PLFV Rezolūcijas 1916 (2008) piemērošanā, nodrošina militārus līdzekļus, lai novērstu un apkarotu pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē.

| (7) | Padome 2008. gada 19. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/749/KĀDP par Eiropas Savienības militārās koordinācijas darbību, atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1816 (2008) (EU NAVCO) (1). |
| --- | --- |

(7)

Padome 2008. gada 19. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/749/KĀDP par Eiropas Savienības militārās koordinācijas darbību, atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1816 (2008) (EU NAVCO) (1).

| (8) | Uzsākot militāro operāciju Atalanta, koordinācijas vienības pienākumus īstenos saskaņā ar šo vienoto rīcību. Tad būtu jāuzsāk koordinācijas vienības slēgšana. |
| --- | --- |

(8)

Uzsākot militāro operāciju Atalanta, koordinācijas vienības pienākumus īstenos saskaņā ar šo vienoto rīcību. Tad būtu jāuzsāk koordinācijas vienības slēgšana.

| (9) | Politikas un drošības komitejai (PDK) būtu jāīsteno ES militārās operācijas darbības politiskā kontrole ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, jāsniedz tai stratēģiska virzība un jāpieņem attiecīgi lēmumi saskaņā ar Līguma 25. panta trešo daļu. |
| --- | --- |

(9)

Politikas un drošības komitejai (PDK) būtu jāīsteno ES militārās operācijas darbības politiskā kontrole ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, jāsniedz tai stratēģiska virzība un jāpieņem attiecīgi lēmumi saskaņā ar Līguma 25. panta trešo daļu.

| (10) | Piemērojot Līguma 28. panta 3. punktu, darbības izdevumus, kas izriet no šīs vienotās rīcības, kura attiecas uz militāro vai aizsardzības jomu, būtu jāsedz dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/384/KĀDP (2007. gada 14. maijs), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (2) (turpmāk Athena). |
| --- | --- |

(10)

Piemērojot Līguma 28. panta 3. punktu, darbības izdevumus, kas izriet no šīs vienotās rīcības, kura attiecas uz militāro vai aizsardzības jomu, būtu jāsedz dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/384/KĀDP (2007. gada 14. maijs), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (2) (turpmāk Athena).

| (11) | Līguma 14. panta 1. punktā ir paredzēts vienotajās rīcībās norādīt līdzekļus, ko Eiropas Savienība var izmantot. ES militārās operācijas kopējo izmaksu bāzes finansējums 12 mēnešu laikposmam ir labākā pašreizējā aplēse, un tā neskar galīgās summas, ko ietver budžetā, kuru apstiprina saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Athena. |
| --- | --- |

(11)

Līguma 14. panta 1. punktā ir paredzēts vienotajās rīcībās norādīt līdzekļus, ko Eiropas Savienība var izmantot. ES militārās operācijas kopējo izmaksu bāzes finansējums 12 mēnešu laikposmam ir labākā pašreizējā aplēse, un tā neskar galīgās summas, ko ietver budžetā, kuru apstiprina saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Athena.

| (12) | Vēstulē, kas datēta ar 2008. gada 30. oktobri, ES ir nosūtījusi PLFV piedāvājumu saskaņā ar 7. punktu Rezolūcijā 1816 (2008), ietverot priekšlikumus par to, ka personas, kas Somālijas teritoriālajos ūdeņos aizturētas par pirātismu vai bruņotu laupīšanu vai par ko ir aizdomas, ka tās veikušas minētos aktus, paliek citu valstu, nevis Somālijas, jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(12)

Vēstulē, kas datēta ar 2008. gada 30. oktobri, ES ir nosūtījusi PLFV piedāvājumu saskaņā ar 7. punktu Rezolūcijā 1816 (2008), ietverot priekšlikumus par to, ka personas, kas Somālijas teritoriālajos ūdeņos aizturētas par pirātismu vai bruņotu laupīšanu vai par ko ir aizdomas, ka tās veikušas minētos aktus, paliek citu valstu, nevis Somālijas, jurisdikcijā.

| (13) | Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā, kas saistīti ar aizsardzību. Dānija nepiedalās šīs vienotās rīcības īstenošanā, un tādēļ tā nepiedalās operācijas finansēšanā, |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā, kas saistīti ar aizsardzību. Dānija nepiedalās šīs vienotās rīcības īstenošanā, un tādēļ tā nepiedalās operācijas finansēšanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Misija

1.   Eiropas Savienība (ES) vada militāru operāciju, atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Rezolūcijas 1814 (2008), 1816 (2008) un 1838 (2008), saskaņā ar pilnvarām, kas pirātisma apkarošanai piešķirtas ar 100. un turpmākajiem pantiem ANO Jūras tiesību konvencijā, kas parakstīta Montego Bay1982. gada 10. decembrī (turpmāk “ANO Jūras tiesību konvencija”) un jo īpaši saskaņā ar saistībām, ko uzņēmušās trešās valstis (turpmāk “Atalanta”), lai palīdzētu:

| — | aizsargāt PPP kuģus, kas piegādā pārtikas palīdzību pārvietotām personām Somālijā – saskaņā ar ANO DP Rezolūcijā 1814 (2008) rezolūcijā paredzētajām pilnvarām, |
| --- | --- |

—

aizsargāt PPP kuģus, kas piegādā pārtikas palīdzību pārvietotām personām Somālijā – saskaņā ar ANO DP Rezolūcijā 1814 (2008) rezolūcijā paredzētajām pilnvarām,

| — | aizsargāt neaizsargātos kuģus, kas kuģo Somālijas piekrastē, kā arī novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē un atturēt no šādiem nodarījumiem – saskaņā ar pilnvarām, kas izklāstītas ANO DP Rezolūcijā 1816 (2008). |
| --- | --- |

—

aizsargāt neaizsargātos kuģus, kas kuģo Somālijas piekrastē, kā arī novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē un atturēt no šādiem nodarījumiem – saskaņā ar pilnvarām, kas izklāstītas ANO DP Rezolūcijā 1816 (2008).

2.   Šajā nolūkā izvietoto spēku darbība aptver līdz pat 500 jūras jūdzēm Somālijas un kaimiņvalstu piekrastē saskaņā ar ES jūras operācijas politisko mērķi, kāds tas definēts krīzes pārvarēšanas koncepcijā, ko Padome apstiprināja 2008. gada 5. augustā.

2. pants

Pilnvaras

Atalanta saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti piemērojamās starptautiskās tiesībās, jo īpaši ANO Jūras tiesību konvencijā un ANO DP Rezolūcijās 1814 (2008), 1816 (2008) un 1838 (2008), un ievērojot savas pieejamās spējas:

| a) | sniedz aizsardzību kuģiem, ko fraktē PPP, jo īpaši tiem šķērsojot Somālijas teritoriālos ūdeņus, tostarp nodrošinot Atalanta bruņotas vienības uz klāja; |
| --- | --- |

a)

sniedz aizsardzību kuģiem, ko fraktē PPP, jo īpaši tiem šķērsojot Somālijas teritoriālos ūdeņus, tostarp nodrošinot Atalanta bruņotas vienības uz klāja;

| b) | atsevišķos gadījumos pavada tirdzniecības kuģus, kas šķērso zonas, kur nodrošināta tās klātbūtne; |
| --- | --- |

b)

atsevišķos gadījumos pavada tirdzniecības kuģus, kas šķērso zonas, kur nodrošināta tās klātbūtne;

| c) | uzrauga Somālijas piekrastes zonas, tostarp teritoriālos ūdeņus, kuros iespējami apdraudējumi darbībai jūra, jo īpaši jūras satiksmei; |
| --- | --- |

c)

uzrauga Somālijas piekrastes zonas, tostarp teritoriālos ūdeņus, kuros iespējami apdraudējumi darbībai jūra, jo īpaši jūras satiksmei;

| d) | veic nepieciešamos pasākumus, tostarp izmantojot spēku, lai novērstu pirātismu vai bruņotas laupīšanas, kas varētu būt veiktas zonās, kur ir nodrošināta tās klātbūtne, iejauktos, lai darītu galu šādiem nodarījumiem un atturētu no tiem; |
| --- | --- |

d)

veic nepieciešamos pasākumus, tostarp izmantojot spēku, lai novērstu pirātismu vai bruņotas laupīšanas, kas varētu būt veiktas zonās, kur ir nodrošināta tās klātbūtne, iejauktos, lai darītu galu šādiem nodarījumiem un atturētu no tiem;

| e) | īstenojot tiesvedību, kam valstis pilnvarotas saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti 12. pantā, zonās, kur tā atrodas, var aizturēt, paturēt apcietinājumā un pārvietot personas, kas veikušas pirātismu vai bruņotu laupīšanu vai ko tur aizdomās par šādiem nodarījumiem, un aizturēt pirātu vai bruņotu laupītāju kuģus vai kuģus, kas sagrābti, veicot pirātismu vai bruņotu laupīšanu, un kas atrodas pirātu rokās, kā arī īpašumus, kas atrodas šajos kuģos; |
| --- | --- |

e)

īstenojot tiesvedību, kam valstis pilnvarotas saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti 12. pantā, zonās, kur tā atrodas, var aizturēt, paturēt apcietinājumā un pārvietot personas, kas veikušas pirātismu vai bruņotu laupīšanu vai ko tur aizdomās par šādiem nodarījumiem, un aizturēt pirātu vai bruņotu laupītāju kuģus vai kuģus, kas sagrābti, veicot pirātismu vai bruņotu laupīšanu, un kas atrodas pirātu rokās, kā arī īpašumus, kas atrodas šajos kuģos;

| f) | izveido koordināciju ar organizācijām un vienībām, kā arī ar valstīm, kas darbojas reģionā, lai cīnītos pret pirātismu un bruņotām laupīšanām Somālijas piekrastē, jo īpaši ar jūras spēkiem “Apvienotā sevišķu uzdevumu grupa 150” (“Combined Task Force 150”), kas darbojas saskaņā ar operāciju “Ilgstoša brīvība” (“Operation Enduring Freedom”). |
| --- | --- |

f)

izveido koordināciju ar organizācijām un vienībām, kā arī ar valstīm, kas darbojas reģionā, lai cīnītos pret pirātismu un bruņotām laupīšanām Somālijas piekrastē, jo īpaši ar jūras spēkiem “Apvienotā sevišķu uzdevumu grupa 150” (“Combined Task Force 150”), kas darbojas saskaņā ar operāciju “Ilgstoša brīvība” (“Operation Enduring Freedom”).

3. pants

ES operācijas komandiera iecelšana

Viceadmirāli Phillip Jones ar šo ieceļ par ES operācijas komandieri.

4. pants

ES operācijas galvenās mītnes izraudzīšanās

ES operācijas galvenā mītne atrodas Northwood, Apvienotajā Karalistē.

5. pants

Operācijas plānošana un sākšana

Padome ir pieņēmusi lēmumu par ES militārās operācijas sākšanu pēc tam, kad apstiprināts operācijas plāns un noteikumi par dalību un kad PLFV iesniegusi paziņojumu ANO ģenerālsekretāram par piedāvājumu sadarbībai, ko ES veiks, piemērojot ANO DP Rezolūcijas 1816 (2008) 7. punktu.

6. pants

Politiskā kontrole un stratēģiskā virzība

1.   Politikas un drošības komiteja (PDK) Padomes pakļautībā īsteno ES militārās operācijas politisku kontroli un stratēģisku virzību. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt atbilstīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu. Šis pilnvarojums ietver tiesības grozīt plānošanas dokumentus, tostarp operācijas plānu, komandķēdi un noteikumus par spēka lietošanu. Tas ietver arī tiesības pieņemt lēmumus par ES operācijas komandiera un/vai ES bruņoto spēku komandiera iecelšanu. Lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz ES militārās operācijas mērķiem un izbeigšanu saglabā Padome, kam palīdz ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis (ĢS/AP).

2.   PDK regulāri ziņo Padomei.

3.   PDK regulāri saņem ziņojumus no ES Militārās komitejas priekšsēdētāja (ESMKP) par ES militārās operācijas norisi. Vajadzības gadījumā PDK var uzaicināt ES operāciju komandieri un/vai ES bruņoto spēku komandieri uz savām sanāksmēm.

7. pants

Militārā virzība

1.   ESMK nodrošina ES militārās operācijas pareizu gaitu, kas norit ES operācijas komandiera pārraudzībā.

2.   ESMK regulāri saņem ziņojumus no ES operācijas komandiera. Vajadzības gadījumā tā var uzaicināt ES operācijas komandieri un/vai ES bruņoto spēku komandieri uz savām sanāksmēm.

3.   ESMK priekšsēdētājs darbojas kā galvenais kontaktpunkts sakariem ar ES operācijas komandieri.

8. pants

ES atbildes reakcijas saskaņotība

Attiecīgi prezidentvalsts, ĢS/AP, ES operācijas komandieris un ES bruņoto spēku komandieris attiecībā uz šīs vienotās rīcības īstenošanu nodrošina ciešu savu attiecīgo darbību koordināciju.

9. pants

Attiecības ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, Somāliju, kaimiņvalstīm un citām iesaistītajām pusēm

1.   ĢS/AP ciešā saziņā ar prezidentvalsti darbojas kā galvenais kontaktpunkts ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, tās īpašajām aģentūrām, Somālijas iestādēm un kaimiņvalstu iestādēm, kā arī ar citām attiecīgajām iesaistītajām pusēm.

Sakariem ar Āfrikas Savienību ĢS/AP palīdz ES Īpašais pārstāvis (ESĪP) Āfrikas Savienībā ciešā sadarbībā ar prezidentvalsti.

2.   Operatīvā mērogā ES operācijas komandieris darbojas kā kontaktpunkts jo īpaši ar kuģu īpašnieku organizācijām, kā arī Apvienoto Nāciju Organizāciju ģenerālsekretariāta attiecīgiem departamentiem, Starptautisko Jūrniecības organizāciju un PPP.

10. pants

Trešo valstu dalība

1.   Neskarot ES lēmumu pieņemšanas procesa autonomiju un vienoto organizatorisko sistēmu, kā arī saskaņā ar Eiropadomes attiecīgajām pamatnostādnēm, trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties operācijā.

2.   Ar šo Padome pilnvaro PDK aicināt trešās valstis sniegt palīdzību un pēc ES operācijas komandiera un ESMK ieteikuma pieņemt attiecīgos lēmumus par piedāvātās palīdzības pieņemšanu.

3.   Sīki izstrādātu kārtību trešo valstu dalībai nosaka, pamatojoties uz nolīgumiem, ko noslēdz saskaņā ar Līguma 24. pantā paredzēto procedūru. ĢS/AP, kas palīdz prezidentvalstij, var tās vārdā risināt sarunas par šādiem nolīgumiem. Ja ES un trešā valsts ir noslēgušas nolīgumu, ar ko paredz kārtību attiecīgās trešās valsts dalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar šo operāciju.

4.   Trešām valstīm, kas sniedz būtisku militāro ieguldījumu ES militārajā operācijā, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operācijas ikdienas vadību kā dalībvalstīm, kuras piedalās operācijā.

5.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus attiecībā uz Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi gadījumā, ja trešās valstis nodrošina būtisku militāro ieguldījumu.

6.   Nosacījumi aizturēto un apcietināto personu nodošanai trešai valstij nolūkā īstenot šīs valsts jurisdikciju ir pieņemti, noslēdzot vai īstenojot nolīgumus par dalību, kas paredzēti 3. punktā.

11. pants

ES vadīto spēku statuss

Par ES vadīto spēku un to personāla statusu, tostarp par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas misijas īstenošanai un normālai darbībai, kas:

| — | ir izvietots vai atrodas trešo valstu sauszemes teritorijā, |
| --- | --- |

—

ir izvietots vai atrodas trešo valstu sauszemes teritorijā,

| — | kas darbojas trešo valstu teritoriālajos ūdeņos vai to iekšējos ūdeņos, |
| --- | --- |

—

kas darbojas trešo valstu teritoriālajos ūdeņos vai to iekšējos ūdeņos,

lemj saskaņā ar procedūru, kura izklāstīta Līguma 24. pantā. ĢS/AP, kas palīdz prezidentvalstij, var tās vārdā risināt sarunas par šādiem nolīgumiem.

12. pants

Aizturēto un apcietināto personu nodošana jurisdikcijas īstenošanai

1.   Pamatojoties uz Somālijas piekrišanu tam, ka dalībvalstis vai trešās valstis īsteno savu jurisdikciju, no vienas puses, un ANO Jūras tiesību konvencijas 105. pantu, no otras puses, personas, kas veikušas pirātiskas darbības vai bruņotas laupīšanas vai ko tur aizdomās par šādiem nodarījumiem un ko aiztur un patur apcietinājumā Somālijas teritoriālajos ūdeņos vai atklātā jūrā nolūkā īstenot tiesvedību, kā arī īpašumus, kas kalpojuši šo aktu veikšanai, nodod:

| — | tās dalībvalsts vai trešās valsts kompetentajām iestādēm, ar kuras kuģi veikta aizturēšana, vai |
| --- | --- |

—

tās dalībvalsts vai trešās valsts kompetentajām iestādēm, ar kuras kuģi veikta aizturēšana, vai

| — | ja šī valsts nevar vai nevēlas īstenot savu jurisdikciju, tai dalībvalstij vai trešai valstij, kas vēlas paturēt iepriekšminētās personas vai īpašumus savā jurisdikcijā. |
| --- | --- |

—

ja šī valsts nevar vai nevēlas īstenot savu jurisdikciju, tai dalībvalstij vai trešai valstij, kas vēlas paturēt iepriekšminētās personas vai īpašumus savā jurisdikcijā.

2.   Nevienu no 1. un 2. punktā minētajām personām nevar nodot trešai valstij, ja vien nav vienošanās par nodošanas nosacījumiem ar šo trešo valsti saskaņā ar piemērojamām starptautiskajām tiesībām, jo īpaši – ar starptautiskajām cilvēktiesībām, konkrēti, lai garantētu, ka neviens netiks pakļauts nāvessodam, spīdzināšanai vai jebkurai citai nežēlīgai, necilvēciskai vai pazemojošai rīcībai.

13. pants

Attiecības ar aizsargāto kuģu karoga valstīm

Par nosacījumiem attiecībā uz to, ka uz tirdzniecības kuģiem, īpaši tiem, ko fraktē PPP, nodrošina Atalanta vienību klātbūtni, tostarp par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas nepieciešamas operācijas sekmīgai norisei, vienojas ar šo kuģu karoga valsti.

14. pants

Finanšu noteikumi

1.   ES militārās operācijas kopējās izmaksas pārvalda Athena.

2.   ES militārās operācijas kopējo izmaksu finanšu atsauces summa ir EUR 8,3 miljoni. Lēmuma par Athena 33. panta 3. punktā minētā finanšu atsauces summas procentlikme ir noteikta 30 % apmērā.

15. pants

Informācijas izpaušana Apvienoto Nāciju Organizācijai un citām trešām personām

1.   Ar šo ĢS/AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai un citām trešām personām, kas piedalās šajā vienotajā rīcībā, ES klasificētu informāciju un dokumentus, kuri izstrādāti ES militārās operācijas mērķiem, atbilstīgi katrai struktūrai piemērojamam klasifikācijas līmenim un saskaņā ar Padomes drošības reglamentu (3).

2.   Ar šo ĢS/AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai un citām trešām personām, kas piedalās šajā vienotajā rīcībā, tādus ES dokumentus par Padomes apspriedēm saistībā ar operāciju, kuri nav klasificēti un uz kuriem attiecas dienesta noslēpums saskaņā ar Padomes reglamenta 6. panta 1. punktu (4).

16. pants

Stāšanās spēkā un izbeigšanās

1.   Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

2.   Vienoto rīcību 2008/749 KĀDP atceļ no dienas, kad slēdz ar šo vienoto rīcību izveidoto koordinācijas vienību. To slēdz šīs vienotās rīcības 6. pantā paredzētās operācijas sākšanas dienā.

3.   ES militārā operācija tiek izbeigta 12 mēnešus pēc tam, kad paziņots par darbībām operācijas sākšanai, izņemot, ja ANO DP Rezolūciju 1814 (2008) un 1816 (2008) spēkā esamības laiks tiek pagarināts.

4.   Šo vienoto rīcību atceļ pēc ES bruņoto spēku atgriešanās saskaņā ar apstiprinātu ES militārās operācijas izbeigšanas plānu, un neskarot noteikumus attiecībā uz lēmumu par Athena.

17. pants

Publicēšana

1.   Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   PDK lēmumus par ES operācijas vadītāja iecelšanu un/vai ES spēku komandiera iecelšanu, kā arī PDK lēmumus par trešo valstu ieguldījuma pieņemšanu un Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi arī publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 10. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 252, 20.9.2008., 39. lpp.

1

(2)  OV L 152, 13.6.2007., 14. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes Drošības reglamentu (OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 2004/338/EK, Euratom (2004. gada 22. marts), ar ko pieņem Padomes Reglamentu (OV L 106, 15.4.2004., 22. lpp.).

4

Euratom

---

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/38

---

PADOMES LĒMUMS 2008/852/TI

(2008. gada 24. oktobris)

par korupcijas apkarošanas kontaktpunktu tīklu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu, 30. panta 1. punktu, 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas ierosmi (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Līguma 29. pantā ir paredzēts, ka Savienības mērķi nodrošināt pilsoņiem augstu aizsardzības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā sasniedz, novēršot un apkarojot organizētu un citādu noziedzību, tostarp korupciju un krāpšanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 29. pantā ir paredzēts, ka Savienības mērķi nodrošināt pilsoņiem augstu aizsardzības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā sasniedz, novēršot un apkarojot organizētu un citādu noziedzību, tostarp korupciju un krāpšanu.

| (2) | Eiropas Savienības Organizētās noziedzības novēršanas un kontroles stratēģijā jaunās tūkstošgades sākumam ir uzsvērta vajadzība izstrādāt visaptverošu ES politiku korupcijas apkarošanai. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības Organizētās noziedzības novēršanas un kontroles stratēģijā jaunās tūkstošgades sākumam ir uzsvērta vajadzība izstrādāt visaptverošu ES politiku korupcijas apkarošanai.

| (3) | 2005. gada 14. aprīļa Rezolūcijā par visaptverošu ES korupcijas apkarošanas politiku, kurā atsaucas uz Komisijas 2003. gada 28. maija Paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par visaptverošu ES korupcijas apkarošanas stratēģiju, Padome atkārtoti apliecina, cik svarīga ir dalībvalstu loma un darbs, izstrādājot visaptverošu, daudzpusīgu politiku korupcijas apkarošanai gan publiskajā, gan privātajā sektorā sadarbībā ar visām attiecīgajām iesaistītajām personām no pilsoniskās sabiedrības un uzņēmējdarbības vides. |
| --- | --- |

(3)

2005. gada 14. aprīļa Rezolūcijā par visaptverošu ES korupcijas apkarošanas politiku, kurā atsaucas uz Komisijas 2003. gada 28. maija Paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par visaptverošu ES korupcijas apkarošanas stratēģiju, Padome atkārtoti apliecina, cik svarīga ir dalībvalstu loma un darbs, izstrādājot visaptverošu, daudzpusīgu politiku korupcijas apkarošanai gan publiskajā, gan privātajā sektorā sadarbībā ar visām attiecīgajām iesaistītajām personām no pilsoniskās sabiedrības un uzņēmējdarbības vides.

| (4) | Eiropadome atzinīgi novērtēja Hāgas programmas (3) 2.7. punktā izvērsto stratēģisko koncepciju attiecībā uz pārrobežu organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanu ES mērogā un lūdza Padomi un Komisiju turpināt šīs koncepcijas izstrādi un īstenot to. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome atzinīgi novērtēja Hāgas programmas (3) 2.7. punktā izvērsto stratēģisko koncepciju attiecībā uz pārrobežu organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanu ES mērogā un lūdza Padomi un Komisiju turpināt šīs koncepcijas izstrādi un īstenot to.

| (5) | ES dalībvalstu policijas pārraudzības un pārbaudes organizāciju vadītāji un galvenie pārstāvji, kā arī korupcijas apkarošanas iestāžu vadītāji un galvenie pārstāvji tikās 2004. gada novembrī Vīnē AGIS konferencē par operatīvās sadarbības uzlabošanu, apkarojot korupciju Eiropas Savienībā. Viņi uzsvēra, cik svarīgi ir vēl vairāk uzlabot sadarbību, inter alia, ar gadskārtēju sanāksmju palīdzību, un pauda gandarījumu par domu izveidot Eiropas Korupcijas apkarošanas tīklu, kura pamatā būtu pastāvošās struktūras. Pēc Vīnes konferences šie Eiropas partneri cīņā pret korupciju (EPAC) 2006. gada novembrī tikās Budapeštā sestajā gadskārtējā sanāksmē, kurā viņi ar lielu vairākumu apstiprināja apņemšanos atbalstīt ierosmi izveidot formālāku korupcijas apkarošanas tīklu. |
| --- | --- |

(5)

ES dalībvalstu policijas pārraudzības un pārbaudes organizāciju vadītāji un galvenie pārstāvji, kā arī korupcijas apkarošanas iestāžu vadītāji un galvenie pārstāvji tikās 2004. gada novembrī Vīnē AGIS konferencē par operatīvās sadarbības uzlabošanu, apkarojot korupciju Eiropas Savienībā. Viņi uzsvēra, cik svarīgi ir vēl vairāk uzlabot sadarbību, inter alia, ar gadskārtēju sanāksmju palīdzību, un pauda gandarījumu par domu izveidot Eiropas Korupcijas apkarošanas tīklu, kura pamatā būtu pastāvošās struktūras. Pēc Vīnes konferences šie Eiropas partneri cīņā pret korupciju (EPAC) 2006. gada novembrī tikās Budapeštā sestajā gadskārtējā sanāksmē, kurā viņi ar lielu vairākumu apstiprināja apņemšanos atbalstīt ierosmi izveidot formālāku korupcijas apkarošanas tīklu.

| (6) | Lai balstītos uz pastāvošajām struktūrām, Eiropas Korupcijas apkarošanas tīkla iestādes un aģentūras varētu ietvert organizācijas, kas ir EPAC dalībnieces. |
| --- | --- |

(6)

Lai balstītos uz pastāvošajām struktūrām, Eiropas Korupcijas apkarošanas tīkla iestādes un aģentūras varētu ietvert organizācijas, kas ir EPAC dalībnieces.

| (7) | Starptautiskas sadarbības uzlabošana ir vispāratzīta (4) par korupcijas apkarošanas stūrakmeni. Jebkāda veida korupcijas apkarošana būtu jāuzlabo, efektīvi sadarbojoties, konstatējot iespējas, daloties labā praksē un paredzot augstus profesionālus standartus. Korupcijas apkarošanas tīkla izveide ES mērogā ir nozīmīgs solis šādas sadarbības uzlabošanā, |
| --- | --- |

(7)

Starptautiskas sadarbības uzlabošana ir vispāratzīta (4) par korupcijas apkarošanas stūrakmeni. Jebkāda veida korupcijas apkarošana būtu jāuzlabo, efektīvi sadarbojoties, konstatējot iespējas, daloties labā praksē un paredzot augstus profesionālus standartus. Korupcijas apkarošanas tīkla izveide ES mērogā ir nozīmīgs solis šādas sadarbības uzlabošanā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Mērķis

Lai uzlabotu iestāžu un aģentūru sadarbību korupcijas novēršanai un apkarošanai Eiropā, izveido Eiropas Savienības dalībvalstu kontaktpunktu tīklu (turpmāk – “tīkls”). Eiropas Komisija, Eiropols un Eurojust ir pilnībā saistīti ar tīkla darbībām.

2. pants

Tīkls

Tīklu veido Eiropas Savienības dalībvalstu iestādes un aģentūras, kuru uzdevums ir novērst un apkarot korupciju. Tā dalībniekus nosaka dalībvalstis. Katra dalībvalsts nosaka vismaz vienu, bet ne vairāk kā trīs organizācijas. Eiropas Komisija nosaka savus pārstāvjus. Ievērojot savu attiecīgo kompetenci, Eiropols un Eurojust var piedalīties tīkla darbā.

3. pants

Tīkla uzdevumi

1.   Tīklam jo īpaši ir šādi uzdevumi:

| 1) | tas ir forums, lai visā ES apmainītos ar informāciju par efektīviem pasākumiem un pieredzi korupcijas novēršanā un apkarošanā; |
| --- | --- |

1)

tas ir forums, lai visā ES apmainītos ar informāciju par efektīviem pasākumiem un pieredzi korupcijas novēršanā un apkarošanā;

| 2) | tas veicina kontaktu izveidi un aktīvu uzturēšanu starp tā dalībniekiem. |
| --- | --- |

2)

tas veicina kontaktu izveidi un aktīvu uzturēšanu starp tā dalībniekiem.

Šim nolūkam, inter alia, atjaunina kontaktpunktu sarakstu un uztur tīmekļa vietni.

2.   Savu uzdevumu veikšanai tīkla dalībnieki tiekas vismaz reizi gadā.

4. pants

Darbības joma

Policijas un tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm reglamentē attiecīgie noteikumi. Tīkla izveide neskar minētos noteikumus un Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) lomu.

5. pants

Tīkla organizācija

1.   Tīkls tiek organizēts, balstoties uz pastāvošo neformālo sadarbību starp EPAC.

2.   Dalībvalstis un Eiropas Komisija sedz visas dalībnieku vai viņu norādīto pārstāvju izmaksas. Tas pats noteikums attiecas uz Eiropolu un Eurojust.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

Luksemburgā, 2008. gada 24. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  OV C 173, 26.7.2007., 3. lpp.

1

(2)  2008. gada 5. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Hāgas Programma brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā (OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp.).

3

(4)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret korupciju, kas pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas 2003. gada 31. oktobra Rezolūciju 58/4.

4

---

Labojums

| 12.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 301/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 301/40

---

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 210, 2006. gada 31. jūlijs
  )

64. lappusē 90. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

tekstu:

| “a) | trīs gadus pēc darbības programmas slēgšanas, kā noteikts 89. panta 3. punktā;” |
| --- | --- |

“a)

trīs gadus pēc darbības programmas slēgšanas, kā noteikts 89. panta 3. punktā;”

lasīt šādi:

| “a) | trīs gadus pēc darbības programmas slēgšanas, kā noteikts 89. panta 5. punktā;”. |
| --- | --- |

“a)

trīs gadus pēc darbības programmas slēgšanas, kā noteikts 89. panta 5. punktā;”.

65. lappusē 93. panta 2. punktā:

tekstu:

“Dalībvalstīm, kuru IKP laikposmā no 2001. gada līdz 2003. gadam bija mazāks par 85 % no ES-25 vidējā IKP tajā pašā laikposmā, kā uzskaitīts II pielikumā, 1. punktā minētais termiņš ir 31. decembris (...)”

lasīt šādi:

“Dalībvalstīm, kuru IKP laikposmā no 2001. gada līdz 2003. gadam bija mazāks par 85 % no ES-25 vidējā IKP tajā pašā laikposmā, kā uzskaitīts III pielikumā, 1. punktā minētais termiņš ir 31. decembris (...)”.

65. lappusē 95. panta otrajā daļā:

tekstu:

“Tai saistību daļai, kas joprojām pastāv 2015. gada 31. decembrī, 93. panta 2. punktā minētais laika ierobežojums tiek apturēts ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecībā uz tām summām, kuras attiecas uz minētajām darbībām.”

lasīt šādi:

“Tai saistību daļai, kas joprojām pastāv 2015. gada 31. decembrī, 93. panta 3. punktā minētais laika ierobežojums tiek apturēts ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecībā uz tām summām, kuras attiecas uz minētajām darbībām.”.

---