# Euroopa Liidu L 276/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 276 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide17. oktoober 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 276

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide17. oktoober 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1009/2008, 9. oktoober 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1010/2008, 13. oktoober 2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 ja osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 19 kehtestatakse Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1000/2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1011/2008, 16. oktoober 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1012/2008, 14. oktoober 2008, millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük Läänemere alarajoonide 25–32 EÜ vetes | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1013/2008, 15. oktoober 2008, millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük VIIf ja VIIg püügipiirkonnas | 25 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1014/2008, 16. oktoober 2008, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris teatavad nimetused (České pivo (KGT), Cebreiro (KPN)) | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1015/2008, 16. oktoober 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1003/2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. oktoobrist 2008 | 29 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1009/2008, 9. oktoober 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1010/2008, 13. oktoober 2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 ja osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 19 kehtestatakse Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1000/2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1011/2008, 16. oktoober 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

21

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1012/2008, 14. oktoober 2008, millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük Läänemere alarajoonide 25–32 EÜ vetes

23

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1013/2008, 15. oktoober 2008, millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük VIIf ja VIIg püügipiirkonnas

25

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1014/2008, 16. oktoober 2008, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris teatavad nimetused (České pivo (KGT), Cebreiro (KPN))

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1015/2008, 16. oktoober 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1003/2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. oktoobrist 2008

29

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | SUUNISED |
| | | Euroopa Keskpank |
| | | 2008/802/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 5. september 2008, millega muudetakse 17. veebruari 2005. aasta suunist EKP/2005/5 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete ja teabevahetuse korra kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis valitsuse finantsstatistika valdkonnas (EKP/2008/7) | 32 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

SUUNISED

Euroopa Keskpank

2008/802/EÜ

*

Euroopa Keskpanga suunis, 5. september 2008, millega muudetakse 17. veebruari 2005. aasta suunist EKP/2005/5 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete ja teabevahetuse korra kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis valitsuse finantsstatistika valdkonnas (EKP/2008/7)

(EKP/2008/7)

32

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsuse 2007/777/EÜ (millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ) parandus (ELT L 312, 30.11.2007) | 50 |

Parandused

*

Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsuse 2007/777/EÜ (millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ) parandus (ELT L 312, 30.11.2007)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 17.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1009/2008,

9. oktoober 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 (2) artiklis 68 on sätestatud, et veise- ja vasikaliha toetuste puhul antakse liikmesriikide poolt põllumajandustootjatele tehtavad lisamaksed kõnealuse määruse IV jaotise 12. peatükis ettenähtud tingimustel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 (2) artiklis 68 on sätestatud, et veise- ja vasikaliha toetuste puhul antakse liikmesriikide poolt põllumajandustootjatele tehtavad lisamaksed kõnealuse määruse IV jaotise 12. peatükis ettenähtud tingimustel.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 138 on sätestatud, et kõnealuse määruse IV jaotise 12. peatüki kohaste otsetoetuste saamiseks tuleb loom identifitseerida ja registreerida vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise kohta. (3) |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 138 on sätestatud, et kõnealuse määruse IV jaotise 12. peatüki kohaste otsetoetuste saamiseks tuleb loom identifitseerida ja registreerida vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise kohta. (3)

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 7 lõike 1 teises taandes on sätestatud, et iga loomapidaja peab esitama pädevale asutusele liikmesriigi määratavas ajavahemikus, mis on kolm kuni seitse päeva, aruande kõigi majandist lahkunud ja sinna saabunud loomade kohta ning majandis sündinud ja surnud loomade sünni- ja surmakuupäevade kohta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 7 lõike 1 teises taandes on sätestatud, et iga loomapidaja peab esitama pädevale asutusele liikmesriigi määratavas ajavahemikus, mis on kolm kuni seitse päeva, aruande kõigi majandist lahkunud ja sinna saabunud loomade kohta ning majandis sündinud ja surnud loomade sünni- ja surmakuupäevade kohta.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 138 sätestatud kohustuse kohaldamisala tuleks siiski selgitada. Asjaolu, et majandist lahkunud ja sinna saabunud loomade kohta ning majandis sündinud ja surnud loomade sünni- ja surmakuupäevade kohta ei esitata pädevale asutusele aruannet määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 7 lõike 1 teises taandes osutatud ajavahemikus, ei peaks loomi automaatselt toetustest ilma jätma. Loomapidamisperioodi algust võib samuti käsitada sobiva ajana, et kontrollida, kas asjaomane loom on tegelikkuses identifitseeritud ja registreeritud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatüki kohase toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 138 sätestatud kohustuse kohaldamisala tuleks siiski selgitada. Asjaolu, et majandist lahkunud ja sinna saabunud loomade kohta ning majandis sündinud ja surnud loomade sünni- ja surmakuupäevade kohta ei esitata pädevale asutusele aruannet määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 7 lõike 1 teises taandes osutatud ajavahemikus, ei peaks loomi automaatselt toetustest ilma jätma. Loomapidamisperioodi algust võib samuti käsitada sobiva ajana, et kontrollida, kas asjaomane loom on tegelikkuses identifitseeritud ja registreeritud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatüki kohase toetuse saamiseks.

| (5) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklit 138 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklit 138 vastavalt muuta.

| (6) | Kõnealune muudatus hõlmab üksnes toetuskõlblikkuse kindlakstegemist. Muudatus ei mõjuta loomade jälgitavust, kuna põllumajandustootjatel on jätkuvalt kohustus täita kõiki identifitseerimis- ja registreerimiskohustusi, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1760/2000. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealune muudatus hõlmab üksnes toetuskõlblikkuse kindlakstegemist. Muudatus ei mõjuta loomade jälgitavust, kuna põllumajandustootjatel on jätkuvalt kohustus täita kõiki identifitseerimis- ja registreerimiskohustusi, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1760/2000.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 138 sätestatud kohustust tuleks kohaldada kõikide kõnealuse määruse IV jaotise 12. peatükis sätestatud tingimustel antavate toetuste suhtes. Kuna asjaomaste toetuste haldamiseks ette nähtud võrdlusperiood on kalendriaasta, tuleks muudatust kohaldada alates 1. jaanuarist 2008, et see kehtiks kõikide toetuste puhul kogu 2008. kalendriaasta jooksul, |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 138 sätestatud kohustust tuleks kohaldada kõikide kõnealuse määruse IV jaotise 12. peatükis sätestatud tingimustel antavate toetuste suhtes. Kuna asjaomaste toetuste haldamiseks ette nähtud võrdlusperiood on kalendriaasta, tuleks muudatust kohaldada alates 1. jaanuarist 2008, et see kehtiks kõikide toetuste puhul kogu 2008. kalendriaasta jooksul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 138 lisatakse järgmine lõik:

„Looma peetakse samuti toetuskõlblikuks, kui määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 7 lõike 1 teises taandes sätestatud teave on edastatud pädevale asutusele artikli 144 lõike 2 kohaselt kindlaks määratud loomapidamisperioodi esimesel päeval.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 9. oktoober 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. BUSSEREAU

---

(1)  8. juuli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.

2

(3)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1.

3

---

| 17.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/3

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1010/2008,

13. oktoober 2008,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 ja osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 19 kehtestatakse Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1000/2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 15, 18 ja 19,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Juulis 2002 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2002 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu (edaspidi „kehtiv meede”) määraga 7,1 % Indiast pärineva CN-koodi ex 2921 42 10 (TARICi koodi 2921421060) alla kuuluva sulfaniilhappe impordi suhtes. Kehtestatud meetmed põhinesid algmääruse artikli 10 põhjal algatatud subsideerimisvastase menetluse (edaspidi „esialgne uurimine”) tulemustel. |
| --- | --- |

(1)

Juulis 2002 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2002 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu (edaspidi „kehtiv meede”) määraga 7,1 % Indiast pärineva CN-koodi ex 2921 42 10 (TARICi koodi 2921421060) alla kuuluva sulfaniilhappe impordi suhtes. Kehtestatud meetmed põhinesid algmääruse artikli 10 põhjal algatatud subsideerimisvastase menetluse (edaspidi „esialgne uurimine”) tulemustel.

| (2) | Samal ajal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2002 (3) Indiast pärineva sama toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 18,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Samal ajal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2002 (3) Indiast pärineva sama toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 18,3 %.

| (3) | Eespool nimetatud tasakaalustavate ja dumpinguvastaste menetluste raames kiitis komisjon otsusega 2002/611/EÜ (4) heaks India eksportiva tootja Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (edaspidi „Kokan”) pakutud hinnakohustuse. |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud tasakaalustavate ja dumpinguvastaste menetluste raames kiitis komisjon otsusega 2002/611/EÜ (4) heaks India eksportiva tootja Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (edaspidi „Kokan”) pakutud hinnakohustuse.

| (4) | Detsembris 2003 teatas Kokan komisjonile, et soovib oma kohustusest vabatahtlikult taganeda. Seetõttu tunnistati komisjoni otsus kohustuse heakskiitmise kohta komisjoni otsusega 2004/255/EÜ (5) kehtetuks. |
| --- | --- |

(4)

Detsembris 2003 teatas Kokan komisjonile, et soovib oma kohustusest vabatahtlikult taganeda. Seetõttu tunnistati komisjoni otsus kohustuse heakskiitmise kohta komisjoni otsusega 2004/255/EÜ (5) kehtetuks.

| (5) | Aprillis 2005 algatas komisjon (6) pärast Kokani esitatud taotluse saamist vastavalt algmääruse artiklile 19 ja määruse (EÜ) nr 384/96 (7) (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”) artikli 11 lõikele 3 osalise vahepealse läbivaatamise, milles piirduti äriühingu pakutava kohustuse vastuvõetavuse uurimisega. |
| --- | --- |

(5)

Aprillis 2005 algatas komisjon (6) pärast Kokani esitatud taotluse saamist vastavalt algmääruse artiklile 19 ja määruse (EÜ) nr 384/96 (7) (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”) artikli 11 lõikele 3 osalise vahepealse läbivaatamise, milles piirduti äriühingu pakutava kohustuse vastuvõetavuse uurimisega.

| (6) | Pärast uurimist kiitis komisjon detsembris 2005 otsusega 2006/37/EÜ (8) heaks Kokani pakutud kohustuse seoses Indiast pärineva sulfaniilhappe importi käsitleva dumpinguvastase ja tasakaalustava menetlusega. |
| --- | --- |

(6)

Pärast uurimist kiitis komisjon detsembris 2005 otsusega 2006/37/EÜ (8) heaks Kokani pakutud kohustuse seoses Indiast pärineva sulfaniilhappe importi käsitleva dumpinguvastase ja tasakaalustava menetlusega.

| (7) | Jaanuaris 2006 muudeti põhjenduses 6 viidatud uurimise tulemusena nõukogu määrusega (EÜ) nr 123/2006 (9) määrust (EÜ) nr 1338/2002, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes, ja määrust (EÜ) nr 1339/2002, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes, et võtta arvesse eespool nimetatud kohustuse heakskiitmist. |
| --- | --- |

(7)

Jaanuaris 2006 muudeti põhjenduses 6 viidatud uurimise tulemusena nõukogu määrusega (EÜ) nr 123/2006 (9) määrust (EÜ) nr 1338/2002, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes, ja määrust (EÜ) nr 1339/2002, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes, et võtta arvesse eespool nimetatud kohustuse heakskiitmist.

| (8) | Pärast läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 sätetele kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1000/2008 (10) dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Pärast läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 sätetele kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1000/2008 (10) dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes.

1.2.   Läbivaatamistaotlus

| (9) | Pärast eelseisva aegumise teadaande (11) avaldamist sai komisjon 24. aprillil 2007 taotluse aegumise läbivaatamise kohta vastavalt algmääruse artiklile 18. Kõnealuse taotluse esitasid kaks ühenduse tootjat (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab 100 % ühenduse sulfaniilhappe toodangust. |
| --- | --- |

(9)

Pärast eelseisva aegumise teadaande (11) avaldamist sai komisjon 24. aprillil 2007 taotluse aegumise läbivaatamise kohta vastavalt algmääruse artiklile 18. Kõnealuse taotluse esitasid kaks ühenduse tootjat (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab 100 % ühenduse sulfaniilhappe toodangust.

| (10) | Aegumise läbivaatamise taotluse aluseks oli väide, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise jätkumise või kordumise ja kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(10)

Aegumise läbivaatamise taotluse aluseks oli väide, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise jätkumise või kordumise ja kahju ühenduse tootmisharule.

| (11) | Komisjon vaatas läbi taotluse esitajate esitatud tõendusmaterjali ning pidas seda piisavaks, et õigustada läbivaatamise algatamist vastavalt algmääruse artikli 18 sätetele. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist teatas komisjon 24. juulil 2007Euroopa Liidu Teatajas
   (12) algatamise kohta avaldatud teadaandes aegumisläbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon vaatas läbi taotluse esitajate esitatud tõendusmaterjali ning pidas seda piisavaks, et õigustada läbivaatamise algatamist vastavalt algmääruse artikli 18 sätetele. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist teatas komisjon 24. juulil 2007Euroopa Liidu Teatajas
   (12) algatamise kohta avaldatud teadaandes aegumisläbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (12) | Tuleb märkida, et enne aegumise läbivaatamise algatamist ja kooskõlas algmääruse artikli 10 lõikega 9 ja artikli 22 lõikega 1 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus India valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua selgust kaebuse sisuga seotud olukorda ning jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni. India valitsus ei vastanud sellele konsultatsioonipakkumisele. Lisaks pakuti konsultatsioonide pidamise võimalust India ametiasutustele, kellega neid allpool mainitud osalise vahepealse läbivaatamise raames ka peeti. Neil konsultatsioonidel ei jõutud vastastikku rahuldava lahenduseni, mis oleks taganud läbivaatamise algatamisest loobumise. |
| --- | --- |

(12)

Tuleb märkida, et enne aegumise läbivaatamise algatamist ja kooskõlas algmääruse artikli 10 lõikega 9 ja artikli 22 lõikega 1 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus India valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua selgust kaebuse sisuga seotud olukorda ning jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni. India valitsus ei vastanud sellele konsultatsioonipakkumisele. Lisaks pakuti konsultatsioonide pidamise võimalust India ametiasutustele, kellega neid allpool mainitud osalise vahepealse läbivaatamise raames ka peeti. Neil konsultatsioonidel ei jõutud vastastikku rahuldava lahenduseni, mis oleks taganud läbivaatamise algatamisest loobumise.

1.3.   Osaline vahepealne läbivaatamine

| (13) | 29. septembril 2007Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteadaandega (13) (edaspidi „artikli 19 kohane algatamisteadaanne”) algatas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 19 omal algatusel osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus subsideerimise tasandiga, sest komisjoni käsutuses oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mille kohaselt olid meetmete kehtestamise aluseks olnud subsideerimisega seotud asjaolud muutunud ning need muutused olid püsiva iseloomuga. |
| --- | --- |

(13)

29. septembril 2007Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteadaandega (13) (edaspidi „artikli 19 kohane algatamisteadaanne”) algatas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 19 omal algatusel osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus subsideerimise tasandiga, sest komisjoni käsutuses oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mille kohaselt olid meetmete kehtestamise aluseks olnud subsideerimisega seotud asjaolud muutunud ning need muutused olid püsiva iseloomuga.

| (14) | Läbivaatamine piirdus artikli 19 kohase algatamisteadaande lisas nimetatud äriühingu Kokan subsideerimise tasandiga ja muude eksportijatega, keda kutsuti üles endast teada andma algatamisteadaandes sätestatud tingimustel ja tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(14)

Läbivaatamine piirdus artikli 19 kohase algatamisteadaande lisas nimetatud äriühingu Kokan subsideerimise tasandiga ja muude eksportijatega, keda kutsuti üles endast teada andma algatamisteadaandes sätestatud tingimustel ja tähtaja jooksul.

1.4.   Uurimine

1.4.1.   Uurimisperiood

| (15) | Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Seda ajavahemikku kasutati ka väidetavate muutunud asjaolude uurimiseks, mis tõid kaasa osalise vahepealse läbivaatamise algatamise. Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks oluliste trendide uurimine hõlmas ajavahemikku 2003. aastast uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(15)

Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Seda ajavahemikku kasutati ka väidetavate muutunud asjaolude uurimiseks, mis tõid kaasa osalise vahepealse läbivaatamise algatamise. Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks oluliste trendide uurimine hõlmas ajavahemikku 2003. aastast uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.4.2.   Uurimisega seotud isikud

| (16) | Komisjon teavitas teadaolevalt asjast huvitatud eksportivaid tootjaid, importijaid ja kasutajaid ning nende ühendusi, eksportiva riigi esindajaid, taotluse esitajat ja ühenduse tootjaid ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest ja osalisest vahepealsest läbivaatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteadaandes sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon teavitas teadaolevalt asjast huvitatud eksportivaid tootjaid, importijaid ja kasutajaid ning nende ühendusi, eksportiva riigi esindajaid, taotluse esitajat ja ühenduse tootjaid ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest ja osalisest vahepealsest läbivaatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteadaandes sätestatud tähtaja jooksul.

| (17) | Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja oma ärakuulamistaotlust konkreetselt põhjendasid. |
| --- | --- |

(17)

Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja oma ärakuulamistaotlust konkreetselt põhjendasid.

| (18) | Aegumise läbivaatamise raames saadeti küsimustikud kõikidele teadaolevatele asjast huvitatud isikutele, nimelt kahele ühenduse tootjale, India eksportivale tootjale, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele ning India valitsusele. Seoses osalise vahepealse läbivaatamisega saadeti küsimustikud India eksportivale tootjale ja India valitsusele. |
| --- | --- |

(18)

Aegumise läbivaatamise raames saadeti küsimustikud kõikidele teadaolevatele asjast huvitatud isikutele, nimelt kahele ühenduse tootjale, India eksportivale tootjale, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele ning India valitsusele. Seoses osalise vahepealse läbivaatamisega saadeti küsimustikud India eksportivale tootjale ja India valitsusele.

| (19) | Vastused küsimustikule saadi India valitsuselt, mõlemalt ühenduse tootjalt ja asjaomase riigi eksportivalt tootjalt ning ka neljalt kasutajalt. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ja ükski muu importija ei andnud uurimiste käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada. |
| --- | --- |

(19)

Vastused küsimustikule saadi India valitsuselt, mõlemalt ühenduse tootjalt ja asjaomase riigi eksportivalt tootjalt ning ka neljalt kasutajalt. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ja ükski muu importija ei andnud uurimiste käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.

| (20) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja ühenduse huvide ning samuti väidetava muutunud subsideerimistaseme kindlakstegemiseks. Sellega seoses tegi komisjon Delhis kontrollkäike India valitsuse, Mumbais Maharashtra valitsuse, Mumbais India Reservpanga ja järgmiste äriühingute ruumidesse:






  a) | India eksportiv tootja:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, India; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja ühenduse huvide ning samuti väidetava muutunud subsideerimistaseme kindlakstegemiseks. Sellega seoses tegi komisjon Delhis kontrollkäike India valitsuse, Mumbais Maharashtra valitsuse, Mumbais India Reservpanga ja järgmiste äriühingute ruumidesse:

a)

India eksportiv tootja:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, India;

| b) | ühenduse tootjad:






  — | Ardenity, Givet, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- |

b)

ühenduse tootjad:

—

Ardenity, Givet, Prantsusmaa;

| — | CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugal; |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugal;

| c) | kasutajad:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

c)

kasutajad:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Saksamaa;

| — | Robama SA, Palafolls, Hispaania. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Hispaania.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (21) | Läbivaatamisele kuuluv toode on Indiast pärinev sulfaniilhape (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu liigitatakse CN-koodi ex 2921 42 10 (TARIC 2921421060) alla. Põhiliselt on olemas kaks sulfaniilhappe klassi, mida määratletakse vastavalt nende puhtusastmele: tehniline klass ja puhastatud klass. Lisaks sellele kaubastatakse puhastatud klassi sulfaniilhapet mõnikord sulfaniilhappe soola kujul. Sulfaniilhapet kasutatakse toorainena optiliste valgendite, betoonilisandite, toiduvärvide ja spetsiaalvärvide tootmisel. Kuigi sulfaniilhappel on mitmeid eri kasutusalasid, peavad kasutajad kõiki tema klasse ja esinemiskujusid mõistlikul viisil omavahel asendatavateks, enamikel rakendusaladel kasutatakse neid vaheldumisi ja seega käsitletakse neid, nagu ka esialgse uurimise puhul, ühe tootena. |
| --- | --- |

(21)

Läbivaatamisele kuuluv toode on Indiast pärinev sulfaniilhape (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu liigitatakse CN-koodi ex 2921 42 10 (TARIC 2921421060) alla. Põhiliselt on olemas kaks sulfaniilhappe klassi, mida määratletakse vastavalt nende puhtusastmele: tehniline klass ja puhastatud klass. Lisaks sellele kaubastatakse puhastatud klassi sulfaniilhapet mõnikord sulfaniilhappe soola kujul. Sulfaniilhapet kasutatakse toorainena optiliste valgendite, betoonilisandite, toiduvärvide ja spetsiaalvärvide tootmisel. Kuigi sulfaniilhappel on mitmeid eri kasutusalasid, peavad kasutajad kõiki tema klasse ja esinemiskujusid mõistlikul viisil omavahel asendatavateks, enamikel rakendusaladel kasutatakse neid vaheldumisi ja seega käsitletakse neid, nagu ka esialgse uurimise puhul, ühe tootena.

2.2.   Samasugune toode

| (22) | Samuti nagu leiti esialgsel uurimisel, kinnitasid ka praegused uurimised, et sulfaniilhape ja tema soolad on selgelt toorained ning nende kvaliteet ja põhilised füüsilised omadused on päritolumaast sõltumatult ühesugused. Seega leiti, et asjaomasel tootel ning asjaomase eksportiva tootja toodetud ja oma siseturul müüdavatel ja kolmandatesse riikidesse imporditavatel toodetel, ning ühenduse tootjate toodetud ja ühenduse turul müüdavatel toodetel on samad põhilised füüsilised ja keemilised omadused ja põhiliselt samad kasutusviisid ning seega loetakse nad samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Samuti nagu leiti esialgsel uurimisel, kinnitasid ka praegused uurimised, et sulfaniilhape ja tema soolad on selgelt toorained ning nende kvaliteet ja põhilised füüsilised omadused on päritolumaast sõltumatult ühesugused. Seega leiti, et asjaomasel tootel ning asjaomase eksportiva tootja toodetud ja oma siseturul müüdavatel ja kolmandatesse riikidesse imporditavatel toodetel, ning ühenduse tootjate toodetud ja ühenduse turul müüdavatel toodetel on samad põhilised füüsilised ja keemilised omadused ja põhiliselt samad kasutusviisid ning seega loetakse nad samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses.

3.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatus

| (23) | Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis hõlmavad väidetavalt subsiidiumide andmist:






  — | Esialgsel uurimisel uuritud subsideerimiskavad






  — | Üleriigilised kavad






  a) | Eksportkauba tootmise eritsoonide kava (Export Processing Zones Scheme – EPZS)/erimajandustsoonide kava (Special Economic Zones Scheme – SEZS)/ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme – EOUS) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis hõlmavad väidetavalt subsiidiumide andmist:

—

Esialgsel uurimisel uuritud subsideerimiskavad

—

Üleriigilised kavad

a)

Eksportkauba tootmise eritsoonide kava (Export Processing Zones Scheme – EPZS)/erimajandustsoonide kava (Special Economic Zones Scheme – SEZS)/ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme – EOUS)

| b) | imporditollimaksude hüvituskavad (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS) |
| --- | --- |

b)

imporditollimaksude hüvituskavad (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS)

| c) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS) |
| --- | --- |

c)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS)

| d) | tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITES) |
| --- | --- |

d)

tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITES)

| e) | eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS)/eelvolituste kava (Advance Authorisation Scheme – AAS) |
| --- | --- |

e)

eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS)/eelvolituste kava (Advance Authorisation Scheme – AAS)

| — | Piirkondlikud kavad






  f) | Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra) |
| --- | --- | --- |

—

Piirkondlikud kavad

f)

Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra)

| — | Esialgsel uurimisel uurimata subsideerimiskavad






  — | Üleriigilised kavad






  g) | ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS) (enne kaubavedu ja pärast kaubavedu) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Esialgsel uurimisel uurimata subsideerimiskavad

—

Üleriigilised kavad

g)

ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS) (enne kaubavedu ja pärast kaubavedu)

| (24) | Punktides a, b, c ja e nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadusega lubatakse India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides (alates 1. septembrist 2004 pealkirja all „Väliskaubanduspoliitika”), mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva juhtumi uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta tegevuskava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (EXIM-poliitika 2004–2009). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 dokumendis „Menetlusjuhend – 1. september 2004 – 31. märts 2009, I köide” (edaspidi „HOP I 2004–2009”). |
| --- | --- |

(24)

Punktides a, b, c ja e nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadusega lubatakse India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides (alates 1. septembrist 2004 pealkirja all „Väliskaubanduspoliitika”), mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva juhtumi uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta tegevuskava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (EXIM-poliitika 2004–2009). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 dokumendis „Menetlusjuhend – 1. september 2004 – 31. märts 2009, I köide” (edaspidi „HOP I 2004–2009”).

| (25) | Punktis d nimetatud tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(25)

Punktis d nimetatud tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

| (26) | Punktis f nimetatud kava haldab Maharashtra osariik ja see põhineb Maharashtra osariigi valitsuse tööstuse, energeetika ja tööhõiveministeeriumi määrustel. |
| --- | --- |

(26)

Punktis f nimetatud kava haldab Maharashtra osariik ja see põhineb Maharashtra osariigi valitsuse tööstuse, energeetika ja tööhõiveministeeriumi määrustel.

| (27) | Punktis g nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal (edaspidi „RBI”) juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

(27)

Punktis g nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal (edaspidi „RBI”) juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas.

3.2.   Eksportkauba tootmise eritsoonide kava (Export Processing Zones Scheme – EPZS)/erimajandustsoonide kava (Special Economic Zones Scheme – SEZS)/ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme – EOUS)

| (28) | Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei kuulu erimajandustsoonide kava ega eksportkauba tootmise eritsoonide kava alla. Siiski oli koostööd tegev eksportiv tootja asutatud ekspordisuunitlusega üksuste kava raames ja ta sai uurimisperioodil tasakaalustatavaid soodustusi. Allpool esitatud kirjeldus ja hinnang on seega antud vaid ekspordisuunitlusega üksuste kava kohta. |
| --- | --- |

(28)

Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei kuulu erimajandustsoonide kava ega eksportkauba tootmise eritsoonide kava alla. Siiski oli koostööd tegev eksportiv tootja asutatud ekspordisuunitlusega üksuste kava raames ja ta sai uurimisperioodil tasakaalustatavaid soodustusi. Allpool esitatud kirjeldus ja hinnang on seega antud vaid ekspordisuunitlusega üksuste kava kohta.

3.2.1.   Õiguslik alus

| (29) | Ekspordisuunitlusega üksuste kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 6 ja dokumendis HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(29)

Ekspordisuunitlusega üksuste kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 6 ja dokumendis HOP I 2004–2009.

3.2.2.   Toetuse saajad

| (30) | Ekspordisuunitlusega üksuste kava raames võib asutada kõiki põhimõtteliselt kogu toodangu või teenuste ekspordiga tegelevaid äriühinguid, välja arvatud ainult turustamisega tegelevad äriühingud. Ekspordisuunitlusega üksuste kava raames toetuse saamiseks peavad tööstussektori ettevõtted ületama põhivarade osas minimaalse investeeringute läve (10 miljonit India ruupiat). |
| --- | --- |

(30)

Ekspordisuunitlusega üksuste kava raames võib asutada kõiki põhimõtteliselt kogu toodangu või teenuste ekspordiga tegelevaid äriühinguid, välja arvatud ainult turustamisega tegelevad äriühingud. Ekspordisuunitlusega üksuste kava raames toetuse saamiseks peavad tööstussektori ettevõtted ületama põhivarade osas minimaalse investeeringute läve (10 miljonit India ruupiat).

3.2.3.   Rakendamine

| (31) | Ekspordisuunitlusega üksused võivad asuda ja neid võib asutada igal pool Indias. |
| --- | --- |

(31)

Ekspordisuunitlusega üksused võivad asuda ja neid võib asutada igal pool Indias.

| (32) | Taotlus ekspordisuunitlusega üksuse staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad ettevõtte taotluse heaks, edastatakse nõusolekuga seotud tingimused äriühingule. Leping äriühingu ekspordisuunitlusega üksuse staatuse tunnustamise kohta kehtib viis aastat. Lepingut võib pikendada järgnevateks perioodideks. |
| --- | --- |

(32)

Taotlus ekspordisuunitlusega üksuse staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad ettevõtte taotluse heaks, edastatakse nõusolekuga seotud tingimused äriühingule. Leping äriühingu ekspordisuunitlusega üksuse staatuse tunnustamise kohta kehtib viis aastat. Lepingut võib pikendada järgnevateks perioodideks.

| (33) | EXIM-poliitikas 2004–2009 sätestatud ekspordisuunitlusega üksuse staatusega äriühingu oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtust. |
| --- | --- |

(33)

EXIM-poliitikas 2004–2009 sätestatud ekspordisuunitlusega üksuse staatusega äriühingu oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtust.

| (34) | Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele:






  — | imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seotud kaupade puhul (sealhulgas kapitalikaubad, tooraine ja tarbekaubad); |
| --- | --- | --- |

(34)

Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele:

—

imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seotud kaupade puhul (sealhulgas kapitalikaubad, tooraine ja tarbekaubad);

| — | aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt; |
| --- | --- |

—

aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;

| — | kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine; |
| --- | --- |

—

kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine;

| — | võimalus müüa osa toodangust siseturul (kuni 50 % ekspordi FOB-väärtusest) eeldusel, et soodustollimaksude (st lõpptoodete aktsiisimaksu) tasumise järel saadakse positiivset netotulu välisvaluutas; |
| --- | --- |

—

võimalus müüa osa toodangust siseturul (kuni 50 % ekspordi FOB-väärtusest) eeldusel, et soodustollimaksude (st lõpptoodete aktsiisimaksu) tasumise järel saadakse positiivset netotulu välisvaluutas;

| — | osaline tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt; |
| --- | --- |

—

osaline tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt;

| — | tegevuse alustamise järel 10aastane vabastus (kuid mitte kauem kui 2010. aastani) tulumaksuseaduse paragrahvi 10B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust; |
| --- | --- |

—

tegevuse alustamise järel 10aastane vabastus (kuid mitte kauem kui 2010. aastani) tulumaksuseaduse paragrahvi 10B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust;

| — | 100 % välisosaluse lubamine. |
| --- | --- |

—

100 % välisosaluse lubamine.

| (35) | Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse paragrahvi 65 kohaselt tolli järelevalve all. |
| --- | --- |

(35)

Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse paragrahvi 65 kohaselt tolli järelevalve all.

| (36) | Kõnealused üksused on seadusega kohustatud pidama arvestust kogu impordi, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning HOP I 2004–2009 punkti 6.11.1 kohaselt toimunud ekspordi kohta. Nimetatud dokumendid tuleb regulaarselt esitada pädevatele asutustele kvartali- ja aastaaruannetena. |
| --- | --- |

(36)

Kõnealused üksused on seadusega kohustatud pidama arvestust kogu impordi, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning HOP I 2004–2009 punkti 6.11.1 kohaselt toimunud ekspordi kohta. Nimetatud dokumendid tuleb regulaarselt esitada pädevatele asutustele kvartali- ja aastaaruannetena.

| (37) | Samas ei pea (ekspordisuunitlusega üksus) „seostama iga impordisaadetist ekspordi, muudele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga”, nagu on sätestatud HOP I 2004–2009 punktis 6.11.2. |
| --- | --- |

(37)

Samas ei pea (ekspordisuunitlusega üksus) „seostama iga impordisaadetist ekspordi, muudele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga”, nagu on sätestatud HOP I 2004–2009 punktis 6.11.2.

| (38) | Müük kodumaal toimub ja registreeritakse ettevõtte enda kinnituse alusel. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab alaliselt ekspordisuunitlusega üksuse juures. |
| --- | --- |

(38)

Müük kodumaal toimub ja registreeritakse ettevõtte enda kinnituse alusel. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab alaliselt ekspordisuunitlusega üksuse juures.

| (39) | Käesoleva juhtumi puhul kasutas koostööd tegev eksportiv tootja seda kava, et soetada kaupu kodumaalt aktsiisimaksuta, saada tagasi müügimaks ja saada osaline tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt. Uurimine näitas, et asjaomane eksportiv tootja ei saanud kasu ekspordisuunitlusega üksuste kavaga ettenähtud tulumaksusoodustustest. |
| --- | --- |

(39)

Käesoleva juhtumi puhul kasutas koostööd tegev eksportiv tootja seda kava, et soetada kaupu kodumaalt aktsiisimaksuta, saada tagasi müügimaks ja saada osaline tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt. Uurimine näitas, et asjaomane eksportiv tootja ei saanud kasu ekspordisuunitlusega üksuste kavaga ettenähtud tulumaksusoodustustest.

3.2.4.   Kokkuvõte ekspordisuunitlusega üksuste kava kohta

| (40) | Kodumaalt hangitud kaupade puhul aktsiisimaksust vabastamise korral leiti, et ekspordisuunitlusega üksuste kava alla mittekuuluva äriühingu makstavat tollimaksu ostude pealt võib kasutada krediidina tema tulevaste maksukohustuste jaoks, nt aktsiisimaksu maksmisel kodumaise müügi puhul (nn CENVAT-mehhanism). Seepärast pole ostudelt makstav aktsiisimaks määrav. CENVAT-krediidi abil on lõplik tollimaks ainult lisandväärtusel, mitte sisendmaterjalidel. Ekspordisuunitlusega üksuse vabastamisel aktsiisimaksust ei loobu valitsus seega ühestki lisatulust ning sellest tulenevalt ei saa ekspordisuunitlusega üksuste kava mingit lisakasu. |
| --- | --- |

(40)

Kodumaalt hangitud kaupade puhul aktsiisimaksust vabastamise korral leiti, et ekspordisuunitlusega üksuste kava alla mittekuuluva äriühingu makstavat tollimaksu ostude pealt võib kasutada krediidina tema tulevaste maksukohustuste jaoks, nt aktsiisimaksu maksmisel kodumaise müügi puhul (nn CENVAT-mehhanism). Seepärast pole ostudelt makstav aktsiisimaks määrav. CENVAT-krediidi abil on lõplik tollimaks ainult lisandväärtusel, mitte sisendmaterjalidel. Ekspordisuunitlusega üksuse vabastamisel aktsiisimaksust ei loobu valitsus seega ühestki lisatulust ning sellest tulenevalt ei saa ekspordisuunitlusega üksuste kava mingit lisakasu.

| (41) | Müügimaksu tagastamine ja osaline tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt on subsiidiumid algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks oodatav selle kava puudumisel, jääb saamata, millest ekspordisuunitlusega üksus saab kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna müügimaksu ja kütuselt tavaliselt nõutavate maksude tagasi saamisega säästab see oma likviidsust. Juriidiliselt sõltuvad need toetused ekspordijõudlusest ning seepärast loetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordi eesmärk, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 02–07 punktis 6.1, on conditio sine qua non saada soodustusi. |
| --- | --- |

(41)

Müügimaksu tagastamine ja osaline tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt on subsiidiumid algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks oodatav selle kava puudumisel, jääb saamata, millest ekspordisuunitlusega üksus saab kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna müügimaksu ja kütuselt tavaliselt nõutavate maksude tagasi saamisega säästab see oma likviidsust. Juriidiliselt sõltuvad need toetused ekspordijõudlusest ning seepärast loetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordi eesmärk, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 02–07 punktis 6.1, on conditio sine qua non saada soodustusi.

3.2.5.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (42) | Subsiidiumi suurus arvutati uurimisperioodi jooksul kodumaalt hangitud kaupade tagastatud müügimaksu ja kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt osaliselt tagastatud tollimaksu alusel. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi asjakohasele ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 3,2 %. |
| --- | --- |

(42)

Subsiidiumi suurus arvutati uurimisperioodi jooksul kodumaalt hangitud kaupade tagastatud müügimaksu ja kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt osaliselt tagastatud tollimaksu alusel. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi asjakohasele ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 3,2 %.

3.3.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS)

3.3.1.   Õiguslik alus

| (43) | Imporditollimaksude hüvituskava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja HOP I 2004–2009 punktides 4.37–4.53. |
| --- | --- |

(43)

Imporditollimaksude hüvituskava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja HOP I 2004–2009 punktides 4.37–4.53.

3.3.2.   Tulemused

| (44) | Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil imporditollimaksude hüvituskava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(44)

Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil imporditollimaksude hüvituskava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS)

3.4.1.   Õiguslik alus

| (45) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 5. peatükis ja HOP I 2004–2009 5. peatükis. |
| --- | --- |

(45)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 5. peatükis ja HOP I 2004–2009 5. peatükis.

3.4.2.   Tulemused

| (46) | Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(46)

Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.5.   Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITES)

| (47) | Leiti et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil tulumaksuvabastuse kava raames mingeid soodustusi. Seepärast ei peetud nimetatud kava edasist analüüsi käesoleva uurimise seisukohast vajalikuks. |
| --- | --- |

(47)

Leiti et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil tulumaksuvabastuse kava raames mingeid soodustusi. Seepärast ei peetud nimetatud kava edasist analüüsi käesoleva uurimise seisukohast vajalikuks.

3.6.   Eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS)/eelvolituste kava (Advance Authorisation Scheme – AAS)

3.6.1.   Õiguslik alus

| (48) | Nimetatud kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktides 4.1–4.1.14 ja HOP I 2004–2009 punktides 4.1–4.30. Alates 1. aprillist 2006 on kava nimi eelvolituste kava (AAS). |
| --- | --- |

(48)

Nimetatud kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktides 4.1–4.1.14 ja HOP I 2004–2009 punktides 4.1–4.30. Alates 1. aprillist 2006 on kava nimi eelvolituste kava (AAS).

3.6.2.   Tulemused

| (49) | Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil eelvolituste kava raames mingeid soodustusi. Seepärast ei peetud nimetatud kava edasist analüüsi käesoleva uurimise seisukohast vajalikuks. |
| --- | --- |

(49)

Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil eelvolituste kava raames mingeid soodustusi. Seepärast ei peetud nimetatud kava edasist analüüsi käesoleva uurimise seisukohast vajalikuks.

3.7.   Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra)

3.7.1.   Õiguslik alus

| (50) | Selleks, et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud toetusi osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele tegevuskava alusel, mida üldjuhul tuntakse ergutuskava nime all. Kava on alates selle kasutuselevõtust muudetud mitmeid kordi ning „2001. aasta kava” rakendati 1. aprillist 2001 kuni 31. märtsini 2006 ning pikendati seejärel aasta võrra kuni 31. märtsini 2007. Maharashtra osariigi valitsuse ergutuskava koosneb mitmest allkavast, millest peamised on: i) kohaliku maksu octroi/sisseveomaksu tagastamine, ii) elektrimaksuvabastus ja iii) vabastus kohalikust müügimaksust/kohaliku müügimaksu tühistamine. Maharashtra osariigi valitsuse andmetel ei hõlma 2001. aasta kava viimast maksuskeemi, st ei vabastust müügimaksust ega müügimaksu tühistamist. Uurimise käigus tehti kindlaks, et ettevõtte õigus selle kava alusel soodustusi saada on sätestatud „toetusesaaja tunnistuses”. Uurimise käigus selgus, et ainuke allkava, mida koostööd tegev eksportiv tootja uurimisperioodil kasutas, oli tegelikult vabastus kohalikust müügimaksust (osa viidatud punktist iii). |
| --- | --- |

(50)

Selleks, et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud toetusi osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele tegevuskava alusel, mida üldjuhul tuntakse ergutuskava nime all. Kava on alates selle kasutuselevõtust muudetud mitmeid kordi ning „2001. aasta kava” rakendati 1. aprillist 2001 kuni 31. märtsini 2006 ning pikendati seejärel aasta võrra kuni 31. märtsini 2007. Maharashtra osariigi valitsuse ergutuskava koosneb mitmest allkavast, millest peamised on: i) kohaliku maksu octroi/sisseveomaksu tagastamine, ii) elektrimaksuvabastus ja iii) vabastus kohalikust müügimaksust/kohaliku müügimaksu tühistamine. Maharashtra osariigi valitsuse andmetel ei hõlma 2001. aasta kava viimast maksuskeemi, st ei vabastust müügimaksust ega müügimaksu tühistamist. Uurimise käigus tehti kindlaks, et ettevõtte õigus selle kava alusel soodustusi saada on sätestatud „toetusesaaja tunnistuses”. Uurimise käigus selgus, et ainuke allkava, mida koostööd tegev eksportiv tootja uurimisperioodil kasutas, oli tegelikult vabastus kohalikust müügimaksust (osa viidatud punktist iii).

3.7.2.   Toetuse saajad

| (51) | Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud reeglina investeerima vähearenenud piirkondadesse (mis liigitatakse vastavalt majandusarengule eri kategooriatesse, nt vähearenenud piirkonnad, vähemarenenud piirkonnad, kõige vähem arenenud piirkonnad), rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on, millisesse kategooriasse liigitatakse piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ning investeeringu suurus. |
| --- | --- |

(51)

Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud reeglina investeerima vähearenenud piirkondadesse (mis liigitatakse vastavalt majandusarengule eri kategooriatesse, nt vähearenenud piirkonnad, vähemarenenud piirkonnad, kõige vähem arenenud piirkonnad), rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on, millisesse kategooriasse liigitatakse piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ning investeeringu suurus.

3.7.3.   Rakendamine

| (52) | Maharashtra osariigi valitsuse koostööd tegevale eksportivale tootjale antud „toetusesaaja tunnistus” andis äriühingule loa müügimaksust vabastuse allkava alusel saada vabastus siseturu müügi pealt makstavast osariigi müügimaksust 12 aastaks alates maksu kogumise aastast. |
| --- | --- |

(52)

Maharashtra osariigi valitsuse koostööd tegevale eksportivale tootjale antud „toetusesaaja tunnistus” andis äriühingule loa müügimaksust vabastuse allkava alusel saada vabastus siseturu müügi pealt makstavast osariigi müügimaksust 12 aastaks alates maksu kogumise aastast.

3.7.4.   Järeldus

| (53) | Maharashtra osariigi valitsuse ergutuskava müügimaksust vabastuse allkava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Uuritud allkava kujutab endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. See vabastus toob äriühingule kasu, parandades äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(53)

Maharashtra osariigi valitsuse ergutuskava müügimaksust vabastuse allkava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Uuritud allkava kujutab endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. See vabastus toob äriühingule kasu, parandades äriühingu likviidsust.

| (54) | Allkava on ette nähtud üksnes äriühingutele, kes on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Kavast ei saa kasu väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse tase erineb vastavalt asjaomasele piirkonnale. See kava on algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a ja artikli 3 lõike 3 kohaselt konkreetne ja seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(54)

Allkava on ette nähtud üksnes äriühingutele, kes on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Kavast ei saa kasu väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse tase erineb vastavalt asjaomasele piirkonnale. See kava on algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a ja artikli 3 lõike 3 kohaselt konkreetne ja seega tasakaalustatav.

3.7.5.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (55) | Kava maksuvabastuse osa alusel tühistatud osariigi müügimaksu summa, mis oleks pidanud uurimisperioodil laekuma, loetakse võrdseks Maharashtra osariigi valitsuse antava intressivaba laenuga sama suures summas. Seega arvutati koostööd tegeva eksportiva tootja saadav kasu intressi alusel, mis äriühing uurimisperioodil maksis võrreldavalt kommertslaenult. |
| --- | --- |

(55)

Kava maksuvabastuse osa alusel tühistatud osariigi müügimaksu summa, mis oleks pidanud uurimisperioodil laekuma, loetakse võrdseks Maharashtra osariigi valitsuse antava intressivaba laenuga sama suures summas. Seega arvutati koostööd tegeva eksportiva tootja saadav kasu intressi alusel, mis äriühing uurimisperioodil maksis võrreldavalt kommertslaenult.

| (56) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma (lugeja) äriühingu kogukäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(56)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma (lugeja) äriühingu kogukäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (57) | Ülaltoodu põhjal sai äriühing selle kava alusel subsiidiumi suuruses 0,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Ülaltoodu põhjal sai äriühing selle kava alusel subsiidiumi suuruses 0,6 %.

3.8.   Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS)

3.8.1.   Õiguslik alus

| (58) | Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) koondringkirjades IECD nr 02/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 01/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele. |
| --- | --- |

(58)

Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) koondringkirjades IECD nr 02/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 01/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.

3.8.2.   Toetuse saajad

| (59) | Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad. Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja sai kasu ekspordikrediidi kava soodustustest. |
| --- | --- |

(59)

Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad. Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja sai kasu ekspordikrediidi kava soodustustest.

3.8.3.   Rakendamine

| (60) | Selle kava raames sätestab RBI ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära kohustusliku maksimaalse ülempiiri India ruupiates või välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, „et teha krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste intressimääradega”. Ekspordikrediidi kava koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast (pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud laenu, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, milles nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ühtlasi suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks. |
| --- | --- |

(60)

Selle kava raames sätestab RBI ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära kohustusliku maksimaalse ülempiiri India ruupiates või välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, „et teha krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste intressimääradega”. Ekspordikrediidi kava koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast (pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud laenu, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, milles nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ühtlasi suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.

| (61) | RBI koondringkirjade tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määravad vaid turutingimused. |
| --- | --- |

(61)

RBI koondringkirjade tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määravad vaid turutingimused.

3.8.4.   Kokkuvõte ekspordikrediidi kava kohta

| (62) | Esiteks võib ekspordikrediidi kava krediidi soodusintressimäär, mis on sätestatud RBI koondringkirjades, vähendada eksportija intressikulusid, võrreldes nende laenukuludega, mida kujundavad puhtalt turutingimused, ning anda eksportijale soodustusi algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Jõuti järeldusele, et kasu saadi ainult sel puhul, kui leiti selliseid intressimäärade erinevusi. Erinevusi RBI koondringkirjade raames antud laenude ja kommertspankade „sularahalaenude” intressimäärade vahel ei saa seletada ainult kommertspankade turukäitumisega. |
| --- | --- |

(62)

Esiteks võib ekspordikrediidi kava krediidi soodusintressimäär, mis on sätestatud RBI koondringkirjades, vähendada eksportija intressikulusid, võrreldes nende laenukuludega, mida kujundavad puhtalt turutingimused, ning anda eksportijale soodustusi algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Jõuti järeldusele, et kasu saadi ainult sel puhul, kui leiti selliseid intressimäärade erinevusi. Erinevusi RBI koondringkirjade raames antud laenude ja kommertspankade „sularahalaenude” intressimäärade vahel ei saa seletada ainult kommertspankade turukäitumisega.

| (63) | Teiseks ja hoolimata sellest, et ekspordikrediidi kava sooduslaene annavad kommertspangad, on see soodustus valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. RBI on avalik-õiguslik asutus, mis kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsusasutuse” määratluse alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses, täidab riikliku poliitika (nt rahanduspoliitika) eesmärke ja tema juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. RBI annab korraldusi eraasutustele algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise lõigu tähenduses, sest kommertspangad on seotud teatud tingimustega, sealhulgas ekspordilaenude intressi ülemmääradega, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjades ning RBI ettekirjutustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i – käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol. Selline otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine tegelikult valitsuste tavalistest menetlustest, mis on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktiga iv. Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on kättesaadavad ainult seoses eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest, nagu on viidatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a. |
| --- | --- |

(63)

Teiseks ja hoolimata sellest, et ekspordikrediidi kava sooduslaene annavad kommertspangad, on see soodustus valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. RBI on avalik-õiguslik asutus, mis kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsusasutuse” määratluse alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses, täidab riikliku poliitika (nt rahanduspoliitika) eesmärke ja tema juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. RBI annab korraldusi eraasutustele algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise lõigu tähenduses, sest kommertspangad on seotud teatud tingimustega, sealhulgas ekspordilaenude intressi ülemmääradega, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjades ning RBI ettekirjutustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i – käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol. Selline otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine tegelikult valitsuste tavalistest menetlustest, mis on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktiga iv. Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on kättesaadavad ainult seoses eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest, nagu on viidatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a.

3.8.5.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (64) | Subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordilaenult makstud intressi ning selle intressimäära erinevuse põhjal, mida antud ettevõte oleks maksnud tavalise kommertslaenu puhul. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguseid. Koostööd tegev eksportiv tootja sai ekspordikrediidi kava raames kasu ja saadud subsiidium oli 0,9 %. |
| --- | --- |

(64)

Subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordilaenult makstud intressi ning selle intressimäära erinevuse põhjal, mida antud ettevõte oleks maksnud tavalise kommertslaenu puhul. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguseid. Koostööd tegev eksportiv tootja sai ekspordikrediidi kava raames kasu ja saadud subsiidium oli 0,9 %.

3.9.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summad

| (65) | Algmääruse sätete kohaselt uurimisperioodil leitud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem on uuritud eksportiva tootja puhul 4,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Algmääruse sätete kohaselt uurimisperioodil leitud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem on uuritud eksportiva tootja puhul 4,7 %.

| (66) | Olemasoleva teabe alusel tootis koostööd tegev eksportiv tootja uurimisperioodil 100 % Indiast ühendusse eksporditud sulfaniilhappest. Andmeid, mis näitaksid, et teiste võimalike olemasolevate eksportivate tootjate subsideerimistase oleks madalam, ei olnud kättesaadavad.













  KAVA
  ÄRIÜHING | EOU (14) | DEPBS | EPCGS | ITES | ALS | Maharashtra osariigi kava | ECS (14) | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | null | null | null | null | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

Olemasoleva teabe alusel tootis koostööd tegev eksportiv tootja uurimisperioodil 100 % Indiast ühendusse eksporditud sulfaniilhappest. Andmeid, mis näitaksid, et teiste võimalike olemasolevate eksportivate tootjate subsideerimistase oleks madalam, ei olnud kättesaadavad.

KAVA

ÄRIÜHING

EOU (14)

DEPBS

EPCGS

ITES

ALS

Maharashtra osariigi kava

ECS (14)

Kokku

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

null

null

null

null

0,6

0,9

4,7

3.10.   Järeldused subsideerimise jätkumise või kordumise kohta

| (67) | Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(67)

Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine.

| (68) | Tehti kindlaks, et kuigi aegumisläbivaatuse käigus leitud subsiidiumimarginaal on madalam kui esialgsel uurimisel tuvastatu, sai vaatlusaluse toote koostööd tegev India eksportiv tootja jätkuvalt kasu India ametivõimude tasakaalustavast subsideerimisest. Peamise uurimisperioodil uuritud kava, st ekspordisuunitlusega üksuste kava osas annab ekspordisuunitlusega üksuse staatus vastavalt EXIM-poliitikale korduvaid soodustusi ja ei ole märke selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus lõpetataks. Nende asjaolude põhjal on selge, et vaatlusaluse toote eksportija saab ka tulevikus tasakaalustatavaid subsiidiume. |
| --- | --- |

(68)

Tehti kindlaks, et kuigi aegumisläbivaatuse käigus leitud subsiidiumimarginaal on madalam kui esialgsel uurimisel tuvastatu, sai vaatlusaluse toote koostööd tegev India eksportiv tootja jätkuvalt kasu India ametivõimude tasakaalustavast subsideerimisest. Peamise uurimisperioodil uuritud kava, st ekspordisuunitlusega üksuste kava osas annab ekspordisuunitlusega üksuse staatus vastavalt EXIM-poliitikale korduvaid soodustusi ja ei ole märke selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus lõpetataks. Nende asjaolude põhjal on selge, et vaatlusaluse toote eksportija saab ka tulevikus tasakaalustatavaid subsiidiume.

| (69) | Kuna on tõestatud, et subsideerimine jätkus uurimise ajal ja jätkub tõenäoliselt ka edaspidi, on subsideerimise kordumise tõenäosuse küsimus ebaoluline. |
| --- | --- |

(69)

Kuna on tõestatud, et subsideerimine jätkus uurimise ajal ja jätkub tõenäoliselt ka edaspidi, on subsideerimise kordumise tõenäosuse küsimus ebaoluline.

3.11.   Muutunud asjaolude püsivus

| (70) | Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid, arvestades subsideerimist käsitlenud esialgset uurimist, võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(70)

Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid, arvestades subsideerimist käsitlenud esialgset uurimist, võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (71) | Tuletatakse meelde, et kuna muud India eksportijad ei teinud koostööd, piirdus vahepealse uurimise ulatus Kokan Synthetics ja Chemicals Pvt. Ltd subsideerimistaseme uurimisega. |
| --- | --- |

(71)

Tuletatakse meelde, et kuna muud India eksportijad ei teinud koostööd, piirdus vahepealse uurimise ulatus Kokan Synthetics ja Chemicals Pvt. Ltd subsideerimistaseme uurimisega.

| (72) | Võttes arvesse põhjenduses 68 esitatud uurimise tulemusi, jõuti muutunud asjaolude püsiva iseloomu suhtes järeldusele, et ei ole mingit põhjust arvata, et muutunud subsideerimistase pole püsiva iseloomuga. |
| --- | --- |

(72)

Võttes arvesse põhjenduses 68 esitatud uurimise tulemusi, jõuti muutunud asjaolude püsiva iseloomu suhtes järeldusele, et ei ole mingit põhjust arvata, et muutunud subsideerimistase pole püsiva iseloomuga.

4.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (73) | Ühenduses toodavad samasugust toodet kaks tootjat, kelle toodang moodustab algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses ühenduse samasuguse toote kogutoodangu. |
| --- | --- |

(73)

Ühenduses toodavad samasugust toodet kaks tootjat, kelle toodang moodustab algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses ühenduse samasuguse toote kogutoodangu.

| (74) | Tuleks märkida, et esialgse uurimisega võrreldes on äriühingud Sorochimie Chimie Fine ja Quimigal SA muutnud nime, esimese nimi on nüüd Ardenity ja viimase CUF Químicos Industriais. |
| --- | --- |

(74)

Tuleks märkida, et esialgse uurimisega võrreldes on äriühingud Sorochimie Chimie Fine ja Quimigal SA muutnud nime, esimese nimi on nüüd Ardenity ja viimase CUF Químicos Industriais.

| (75) | Need kaks tootjat tegid uurimisel koostööd ja toetasid läbivaatamistaotlust. Seetõttu moodustavad nad algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(75)

Need kaks tootjat tegid uurimisel koostööd ja toetasid läbivaatamistaotlust. Seetõttu moodustavad nad algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ühenduse tootmisharu.

5.   OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

5.1.   Tarbimine ühenduse turul

| (76) | Nähtav tarbimine ühenduses tehti kindlaks, lähtudes järgnevast:






  — | vaatlusaluse toote import ühenduse turule Eurostati andmete alusel; |
| --- | --- | --- |

(76)

Nähtav tarbimine ühenduses tehti kindlaks, lähtudes järgnevast:

—

vaatlusaluse toote import ühenduse turule Eurostati andmete alusel;

| — | ühenduse tootmisharu kogumüük ühenduse turul küsimustikele antud vastuste alusel. |
| --- | --- |

—

ühenduse tootmisharu kogumüük ühenduse turul küsimustikele antud vastuste alusel.

| (77) | Leiti, et ühenduse sulfaniilhappe tarbimine uurimisperioodil oli umbes 10 000 tonni. Vaatlusaluse perioodi jooksul täheldati tarbimise vähenemist 6 %.
  Tabel 1
  Tarbimine ühenduse turul | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Indeks | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

Leiti, et ühenduse sulfaniilhappe tarbimine uurimisperioodil oli umbes 10 000 tonni. Vaatlusaluse perioodi jooksul täheldati tarbimise vähenemist 6 %.

Tabel 1

Tarbimine ühenduse turul

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Tarbimine (tonnides)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Indeks

100

98

102

93

94

5.1.1.   Praegune import asjaomasest riigist

| (78) | Pidades silmas tõsiasja, et Kokan esindab 100 % Indiast pärinevat importi ja et ühenduse tootmisharu koosneb ainult kahest tootjast, esitatakse konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks teave tabelites 2–5 indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(78)

Pidades silmas tõsiasja, et Kokan esindab 100 % Indiast pärinevat importi ja et ühenduse tootmisharu koosneb ainult kahest tootjast, esitatakse konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks teave tabelites 2–5 indekseeritud kujul.

5.1.2.   Impordi maht ja asjaomase impordi turuosa uurimisperioodil

| (79) | Indiast pärineva impordi maht ja turuosa muutusid vastavalt allpool esitatud tabelite andmetele.
  Tabel 2
  Import asjaomasest riigist










  Import | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Allikas: Eurostat |

(79)

Indiast pärineva impordi maht ja turuosa muutusid vastavalt allpool esitatud tabelite andmetele.

Tabel 2

Import asjaomasest riigist

Import

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Indeks

100

54

59

56

60

Allikas: Eurostat

Tabel 3

Asjaomase riigi turuosa

| Turuosa | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Turuosa

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Indeks

100

55

58

60

64

| (80) | Import asjaomasest riigist vähenes 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel 40 % ja India impordi turuosa vähenes 36 %. |
| --- | --- |

(80)

Import asjaomasest riigist vähenes 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel 40 % ja India impordi turuosa vähenes 36 %.

5.2.   Vaatlusaluse toote impordi hinna muutumine ja hinnakäitumine

Tabel 4

Asjaomase imporditud toote hinnad

| Ühiku hinnad | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Allikas: Eurostat. |

Ühiku hinnad

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Indeks

100

85

96

110

111

Allikas: Eurostat.

| (81) | Asjaomase Indiast pärineva impordi keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 11 %. |
| --- | --- |

(81)

Asjaomase Indiast pärineva impordi keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 11 %.

| (82) | Hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele asjaomase riigi impordi hindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt korrigeeriti, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Korrigeerimiseks suurendati hindu tavalise tollimaksu ja impordijärgsete kulude võrra. Võrdlus näitas, et India toote korrigeeritud hinnad ei olnud ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Täheldatud hinnatõusu ja hindade allalöömise puudumist tuleb vaadelda mitmete India tootja pakutud hinnakohustuste valguses pärast meetmete kehtestamist 2002. aastal. |
| --- | --- |

(82)

Hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele asjaomase riigi impordi hindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt korrigeeriti, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Korrigeerimiseks suurendati hindu tavalise tollimaksu ja impordijärgsete kulude võrra. Võrdlus näitas, et India toote korrigeeritud hinnad ei olnud ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Täheldatud hinnatõusu ja hindade allalöömise puudumist tuleb vaadelda mitmete India tootja pakutud hinnakohustuste valguses pärast meetmete kehtestamist 2002. aastal.

5.3.   Import muudest kolmandatest riikidest

Tabel 5

Import muudest kolmandatest riikidest

| Muud riigid | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (indeks) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Turuosa (indeks) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Keskmised hinnad (eurot/tonn) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Indeks | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Allikas: Eurostat. |

Muud riigid

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Import (indeks)

100

93

114

91

91

Turuosa (indeks)

100

95

112

98

97

Keskmised hinnad (eurot/tonn)

855

930

1 077

1 059

1 018

Indeks

100

109

126

124

119

Allikas: Eurostat.

| (83) | Impordi maht muudest kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %. Nende turuosa vähenes veidi, vaid 3 % võrra. Peamised eksportivad riigid, nimelt Ameerika Ühendriigid (USA) ja Hiina Rahvavabariik (Hiina RV), andsid vaatlusalusel perioodil peaaegu 100 % sellest impordist. |
| --- | --- |

(83)

Impordi maht muudest kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %. Nende turuosa vähenes veidi, vaid 3 % võrra. Peamised eksportivad riigid, nimelt Ameerika Ühendriigid (USA) ja Hiina Rahvavabariik (Hiina RV), andsid vaatlusalusel perioodil peaaegu 100 % sellest impordist.

| (84) | Muudest kolmandatest riikidest pärineva sulfaniilhappe hind oli keskmiselt madalam kui ühenduse tootmisharu hind ja samuti madalam kui India hinnad. Tuletatakse meelde, et Hiina RVst pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestati 2002. aastal dumpinguvastane tollimaks 21 %, mida pärast absorptsioonivastast uurimist tõsteti 2004. aastal 33,7 %ni. |
| --- | --- |

(84)

Muudest kolmandatest riikidest pärineva sulfaniilhappe hind oli keskmiselt madalam kui ühenduse tootmisharu hind ja samuti madalam kui India hinnad. Tuletatakse meelde, et Hiina RVst pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestati 2002. aastal dumpinguvastane tollimaks 21 %, mida pärast absorptsioonivastast uurimist tõsteti 2004. aastal 33,7 %ni.

5.4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

5.4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (85) | Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave kahe ühenduse tootmisharu moodustava äriühingu kohta indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(85)

Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave kahe ühenduse tootmisharu moodustava äriühingu kohta indekseeritud kujul.

| (86) | Algmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt uuriti kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(86)

Algmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt uuriti kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.

5.4.2.   Ühenduse tootmisharuga seotud andmed

a)   Tootmine, olemasolev tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Tabel 6

Tootmine, olemasolev tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendus

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Võimsus tonnides (indeks) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Toodang tonnides (indeks) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Tootmisvõimsuse rakendus (indeks) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele. |

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Võimsus tonnides (indeks)

100

100

100

105

112

Toodang tonnides (indeks)

100

119

115

115

117

Tootmisvõimsuse rakendus (indeks)

100

119

115

109

105

Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele.

| (87) | Ühenduse tootmisharu toodangu tase uurimisperioodil oli 17 % kõrgem kui vaatlusaluse perioodi alguses registreeritud tase. Ka ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus tõusis vaatlusalusel perioodil 12 %, sest üks ühenduse tootja suurendas oma võimsust seadmetesse investeerimise teel, et toota puhta klassi sulfaniilhapet. Need kaks tegurit koos tõid kaasa ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusastme üldise tõusu vaatlusalusel perioodil. Veel tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu saavutas uurimisperioodil rahuldava tootmisvõimsuse rakendamise taseme (vahemikus 75–80 %). |
| --- | --- |

(87)

Ühenduse tootmisharu toodangu tase uurimisperioodil oli 17 % kõrgem kui vaatlusaluse perioodi alguses registreeritud tase. Ka ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus tõusis vaatlusalusel perioodil 12 %, sest üks ühenduse tootja suurendas oma võimsust seadmetesse investeerimise teel, et toota puhta klassi sulfaniilhapet. Need kaks tegurit koos tõid kaasa ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusastme üldise tõusu vaatlusalusel perioodil. Veel tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu saavutas uurimisperioodil rahuldava tootmisvõimsuse rakendamise taseme (vahemikus 75–80 %).

b)   Toodangu varud

| (88) | Ühenduse tootmisharu aastalõpu toodanguvarude tase vähenes vaatlusalusel perioodil 22 %. Toodanguvarude tase langes tunduvalt 2004. ja 2005. aastal, kuid suurenes 2006. aastal ja uurimisperioodil.
  Tabel 7
  Lõppvarud (kogus) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud tonnides (indeks) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele. |

(88)

Ühenduse tootmisharu aastalõpu toodanguvarude tase vähenes vaatlusalusel perioodil 22 %. Toodanguvarude tase langes tunduvalt 2004. ja 2005. aastal, kuid suurenes 2006. aastal ja uurimisperioodil.

Tabel 7

Lõppvarud (kogus)

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Varud tonnides (indeks)

100

35

38

64

78

Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele.

c)   Müügimaht, turuosa ja kasv

| (89) | Ühenduse tootmisharu müügimaht uurimisperioodil oli 5 % kõrgem kui vaatlusaluse perioodi alguses. Kuna vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tarbimine 6 % (vt põhjendust 77), suurenes ühenduse tootmisharu turuosa samal ajavahemikul 12 %. Konkreetselt kasvas ühenduse turuosa vaatlusalusel perioodil 7 protsendipunkti võrra. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli ühenduse tootmisharu turuosa rohkem kui 50 %.
  Tabel 8
  Müügimaht ja turuosa | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht – tonnides (indeks) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Turuosa % (indeks) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele. |

(89)

Ühenduse tootmisharu müügimaht uurimisperioodil oli 5 % kõrgem kui vaatlusaluse perioodi alguses. Kuna vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tarbimine 6 % (vt põhjendust 77), suurenes ühenduse tootmisharu turuosa samal ajavahemikul 12 %. Konkreetselt kasvas ühenduse turuosa vaatlusalusel perioodil 7 protsendipunkti võrra. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli ühenduse tootmisharu turuosa rohkem kui 50 %.

Tabel 8

Müügimaht ja turuosa

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Müügimaht – tonnides (indeks)

100

114

107

105

105

Turuosa % (indeks)

100

116

105

113

112

Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele.

| (90) | Tuleb märkida, et ühenduse tarbimise vähenemine 2006. aastal ja uurimisperioodil mõjutas mõnevõrra ühenduse tootmisharu kasvu. Turuosa kasvu saab peaaegu võrdselt seletada müügimahtude suurenemise ja vähenenud tarbimisega vaatlusaluse perioodi lõpus. |
| --- | --- |

(90)

Tuleb märkida, et ühenduse tarbimise vähenemine 2006. aastal ja uurimisperioodil mõjutas mõnevõrra ühenduse tootmisharu kasvu. Turuosa kasvu saab peaaegu võrdselt seletada müügimahtude suurenemise ja vähenenud tarbimisega vaatlusaluse perioodi lõpus.

d)   Ühenduse hindu mõjutavad tegurid

| (91) | Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil olulisel määral ehk 26 %. Alates 2005. aastast täheldatud arengud tunduvad kajastavat 2004. aastal Hiina impordi vastu võetud absorptsioonivastaseid meetmeid. Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad tõusid 2004. ja 2005. aasta vahel tunduvalt ning on pärast seda püsinud üsna stabiilsena. Nimetatud tõus oli siiski aeglasem kui aniliini hinna tõus, mis on sulfaniilhappe tootmise kõige olulisem tooraine. Benseeni derivaadi aniliini, mis moodustas uurimisperioodil umbes 50 % tootmise kogukuludest, hinnatõus 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel oli ligikaudu 45 %.
  Tabel 9
  Müügihinnad | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind (indeks) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele. |

(91)

Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil olulisel määral ehk 26 %. Alates 2005. aastast täheldatud arengud tunduvad kajastavat 2004. aastal Hiina impordi vastu võetud absorptsioonivastaseid meetmeid. Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad tõusid 2004. ja 2005. aasta vahel tunduvalt ning on pärast seda püsinud üsna stabiilsena. Nimetatud tõus oli siiski aeglasem kui aniliini hinna tõus, mis on sulfaniilhappe tootmise kõige olulisem tooraine. Benseeni derivaadi aniliini, mis moodustas uurimisperioodil umbes 50 % tootmise kogukuludest, hinnatõus 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel oli ligikaudu 45 %.

Tabel 9

Müügihinnad

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Keskmine müügihind (indeks)

100

104

124

125

126

Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele.

e)   Tööhõive ja tootlikkus

| (92) | 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul vähenes tööhõive 9 %, samal ajal kui toodang suurenes, mis näitab ühenduse tootmisharu tootlikkuse ja konkurentsivõime tõusu. Kuid keskmised kulud töötaja kohta kasvasid samal ajavahemikul 15 %.
  Tabel 10
  Tööhõive ja tootlikkus | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (indeks) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Tootlikkus (indeks) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Keskmine tööjõukulu (indeks) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele. |

(92)

2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul vähenes tööhõive 9 %, samal ajal kui toodang suurenes, mis näitab ühenduse tootmisharu tootlikkuse ja konkurentsivõime tõusu. Kuid keskmised kulud töötaja kohta kasvasid samal ajavahemikul 15 %.

Tabel 10

Tööhõive ja tootlikkus

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Tööhõive (indeks)

100

96

96

98

91

Tootlikkus (indeks)

100

125

120

117

129

Keskmine tööjõukulu (indeks)

100

82

94

106

115

Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele.

f)   Kasumlikkus

Tabel 11

Kasumlikkus

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele. |

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Indeks

100

–1 286

1 519

335

191

Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele.

| (93) | Ühenduse tootmisharu kasumlikkus, välja arvatud 2005. aastal, oli ligikaudu või vähem kui 1 % käibest. Olulist kahjumit täheldati 2004. aastal, samas oli ühenduse tootmisharu 2005. ja 2006. aastal ning uurimisperioodil kasumis. Võttes arvesse, et ühenduse tootmisharu kasumlikkus oli 2003. aastal märkimisväärselt madal, tähendas vaatlusalusel perioodil täheldatud nähtav kasv, et kasumlikkuse tase on ikka veel tunduvalt madalam tasemest, mis oleks seda liiki tööstusharu puhul vastuvõetav. |
| --- | --- |

(93)

Ühenduse tootmisharu kasumlikkus, välja arvatud 2005. aastal, oli ligikaudu või vähem kui 1 % käibest. Olulist kahjumit täheldati 2004. aastal, samas oli ühenduse tootmisharu 2005. ja 2006. aastal ning uurimisperioodil kasumis. Võttes arvesse, et ühenduse tootmisharu kasumlikkus oli 2003. aastal märkimisväärselt madal, tähendas vaatlusalusel perioodil täheldatud nähtav kasv, et kasumlikkuse tase on ikka veel tunduvalt madalam tasemest, mis oleks seda liiki tööstusharu puhul vastuvõetav.

| (94) | Samas täheldatakse, et ühenduse tootmisharu kasumlikkust mõjutas toormaterjali hindade muutumine. 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes keskmine tootmiskulu 25 %. Nagu mainiti põhjenduses 91, on aniliin sulfaniilhappe tootmisel otsustava tähtsusega koostisosa ja tema arvele langeb ligikaudu pool tootmiskuludest. Arvestades tõsiasja, et aniliini hind tõusis 2004. aastal tunduvalt, ei suutnud ühenduse tootmisharu panna oma kliente seda hinnatõusu katma ja kandis kahju. Ühenduse tootmisharu olukord paranes 2005. aastal, kui aniliini hind stabiliseerus ja ühenduse tootmisharu sai tõsta sulfaniilhappe hindu toorainehinna tõusu katmiseks vajalikul määral. 2006. aastal ja uurimisperioodil, kui aniliini hind uuesti tõusis, langes ühenduse tootmisharu kasumlikkus tasemele, mis oli alla 1 % käibest. |
| --- | --- |

(94)

Samas täheldatakse, et ühenduse tootmisharu kasumlikkust mõjutas toormaterjali hindade muutumine. 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes keskmine tootmiskulu 25 %. Nagu mainiti põhjenduses 91, on aniliin sulfaniilhappe tootmisel otsustava tähtsusega koostisosa ja tema arvele langeb ligikaudu pool tootmiskuludest. Arvestades tõsiasja, et aniliini hind tõusis 2004. aastal tunduvalt, ei suutnud ühenduse tootmisharu panna oma kliente seda hinnatõusu katma ja kandis kahju. Ühenduse tootmisharu olukord paranes 2005. aastal, kui aniliini hind stabiliseerus ja ühenduse tootmisharu sai tõsta sulfaniilhappe hindu toorainehinna tõusu katmiseks vajalikul määral. 2006. aastal ja uurimisperioodil, kui aniliini hind uuesti tõusis, langes ühenduse tootmisharu kasumlikkus tasemele, mis oli alla 1 % käibest.

g)   Investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime

Tabel 12

Investeeringud, investeeringute tasuvus

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (indeks) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Investeeringute tasuvus (indeks) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele. |

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Investeeringud (indeks)

100

39

57

255

305

Investeeringute tasuvus (indeks)

100

–1 779

2 498

420

224

Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele.

| (95) | Ühenduse tootmisharu jätkas investeeringute tegemist sulfaniilhappe tootmisse kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. 2006. aastal ja uurimisperioodil investeeris üks ühenduse tootja lisaks olemasoleva põhivara hooldamisega seotud investeeringutele tootmisvõimsuse suurendamisse, et toota puhta klassi sulfaniilhapet. Kuid tuleb märkida, et eeldatavalt saavutab see uus tootmisvõimsus täisvõimsuse alles 2008. aastal. |
| --- | --- |

(95)

Ühenduse tootmisharu jätkas investeeringute tegemist sulfaniilhappe tootmisse kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. 2006. aastal ja uurimisperioodil investeeris üks ühenduse tootja lisaks olemasoleva põhivara hooldamisega seotud investeeringutele tootmisvõimsuse suurendamisse, et toota puhta klassi sulfaniilhapet. Kuid tuleb märkida, et eeldatavalt saavutab see uus tootmisvõimsus täisvõimsuse alles 2008. aastal.

| (96) | Kuna ühenduse tootmisharu sai vaatlusalusel perioodil väikest kasumit, on jäänud väga madalaks ka investeeringute tasuvus, mis näitab maksude mahaarvamise eelset tulemust protsendina sulfaniilhappe tootmises kasutatud varade keskmist põhikapitali jääkmaksumust aruandeperioodi alguses ja lõpus, olles uurimisperioodil ligikaudu 2 %. |
| --- | --- |

(96)

Kuna ühenduse tootmisharu sai vaatlusalusel perioodil väikest kasumit, on jäänud väga madalaks ka investeeringute tasuvus, mis näitab maksude mahaarvamise eelset tulemust protsendina sulfaniilhappe tootmises kasutatud varade keskmist põhikapitali jääkmaksumust aruandeperioodi alguses ja lõpus, olles uurimisperioodil ligikaudu 2 %.

| (97) | Uurimine näitas, et raske majanduslik olukord on mõjutanud negatiivselt ühenduse tootmisharu kapitalinõudeid. Kuigi üks ühenduse tootjatest on suure kontserni osa, ei täideta kapitalinõudeid alati soovitud tasemel, sest selle kontserni sees jagatakse finantsressursse üldiselt kõige kasumlikumatele üksustele. |
| --- | --- |

(97)

Uurimine näitas, et raske majanduslik olukord on mõjutanud negatiivselt ühenduse tootmisharu kapitalinõudeid. Kuigi üks ühenduse tootjatest on suure kontserni osa, ei täideta kapitalinõudeid alati soovitud tasemel, sest selle kontserni sees jagatakse finantsressursse üldiselt kõige kasumlikumatele üksustele.

h)   Rahavoog

| (98) | Rahavoog vähenes 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul oluliselt ehk 85 %, kuid jäi sellest hoolimata positiivseks. Rahavoog ei järgi kasumlikkuse trendi, sest seda mõjutasid mitterahalised artiklid nagu kulum ja varude liikumine.
  Tabel 13
  Rahavoog










  Rahavoog | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele. |

(98)

Rahavoog vähenes 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul oluliselt ehk 85 %, kuid jäi sellest hoolimata positiivseks. Rahavoog ei järgi kasumlikkuse trendi, sest seda mõjutasid mitterahalised artiklid nagu kulum ja varude liikumine.

Tabel 13

Rahavoog

Rahavoog

2003

2004

2005

2006

Uurimisperiood

Indeks

100

41

64

32

15

Allikas: Ühenduse tootmisharu vastused küsimustikele.

5.5.   Järeldus

| (99) | 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel arenes enamik ühenduse tootmisharuga seotud näitajatest positiivselt: müügimaht, tootmisvõimsuse rakendamine, tootmismaht, lõppvarud, tootlikkus, investeeringud ja investeeringute tasuvus. Kuid tootmisharu kasumlikkus jäi uurimisperioodil allapoole 1 % käibest. |
| --- | --- |

(99)

2003. aasta ja uurimisperioodi vahel arenes enamik ühenduse tootmisharuga seotud näitajatest positiivselt: müügimaht, tootmisvõimsuse rakendamine, tootmismaht, lõppvarud, tootlikkus, investeeringud ja investeeringute tasuvus. Kuid tootmisharu kasumlikkus jäi uurimisperioodil allapoole 1 % käibest.

| (100) | 2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni on ühenduse tootmisharu oma sulfaniilhappe ühikuhinna tõusust märgatavalt kasu saanud. Kuid müügihinna tõus ei suutnud täielikult kompenseerida tootmiskulude kasvu ja seetõttu kasumimarginaal vähenes. |
| --- | --- |

(100)

2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni on ühenduse tootmisharu oma sulfaniilhappe ühikuhinna tõusust märgatavalt kasu saanud. Kuid müügihinna tõus ei suutnud täielikult kompenseerida tootmiskulude kasvu ja seetõttu kasumimarginaal vähenes.

| (101) | Lisaks sellele takistas ühenduse tarbimise vähenemine 2006. aastal ja uurimisperioodil mõnevõrra ühenduse tootmisharu toibumist. |
| --- | --- |

(101)

Lisaks sellele takistas ühenduse tarbimise vähenemine 2006. aastal ja uurimisperioodil mõnevõrra ühenduse tootmisharu toibumist.

| (102) | Kokkuvõtteks on selge, et subsideerimisvastaste meetmete kasutuselevõtt andis ühenduse tootmisharule võimaluse oma olukorda stabiliseerida, kuid mitte kahjulikust olukorrast täielikult toibuda, sest kasvasid toormaterjali hinnad, mille kompenseerimiseks ei saanud ühenduse tootmisharu oma klientide kulutusi suurendada. Siiski näitas uurimine, et vaatlusalusel perioodil hakkas ühenduse tootmisharu investeerima uutesse seadmetesse. |
| --- | --- |

(102)

Kokkuvõtteks on selge, et subsideerimisvastaste meetmete kasutuselevõtt andis ühenduse tootmisharule võimaluse oma olukorda stabiliseerida, kuid mitte kahjulikust olukorrast täielikult toibuda, sest kasvasid toormaterjali hinnad, mille kompenseerimiseks ei saanud ühenduse tootmisharu oma klientide kulutusi suurendada. Siiski näitas uurimine, et vaatlusalusel perioodil hakkas ühenduse tootmisharu investeerima uutesse seadmetesse.

| (103) | Ülaltoodud analüüsi valguses selgus ühest küljest, et mahulised näitajad arenesid vaatlusalusel perioodil positiivselt. Teisest küljest aga näitasid ühenduse tootmisharuga seotud majanduslikud näitajad, nagu kasumlikkus ja rahavoog, et ühenduse tootmisharu on ikka veel haavatavas majanduslikus olukorras. Sellest järeldub, et ta ei olnud täielikult toibunud kahjustava subsideerimise tagajärgedest. |
| --- | --- |

(103)

Ülaltoodud analüüsi valguses selgus ühest küljest, et mahulised näitajad arenesid vaatlusalusel perioodil positiivselt. Teisest küljest aga näitasid ühenduse tootmisharuga seotud majanduslikud näitajad, nagu kasumlikkus ja rahavoog, et ühenduse tootmisharu on ikka veel haavatavas majanduslikus olukorras. Sellest järeldub, et ta ei olnud täielikult toibunud kahjustava subsideerimise tagajärgedest.

6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

6.1.   Üldised märkused

| (104) | Vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 analüüsiti kahju kordumise tõenäosust olemasolevate meetmete tühistamise korral. Selles osas uuriti eriti asjaomase riigi ekspordimahtude ja -hindade võimalikku arengut ning samuti nende võimalikku mõju ühenduse tootmisharu olukorrale meetmete puudumisel. |
| --- | --- |

(104)

Vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 analüüsiti kahju kordumise tõenäosust olemasolevate meetmete tühistamise korral. Selles osas uuriti eriti asjaomase riigi ekspordimahtude ja -hindade võimalikku arengut ning samuti nende võimalikku mõju ühenduse tootmisharu olukorrale meetmete puudumisel.

6.2.   Asjaomase riigi ekspordimahtude ja -hindade areng meetmete tühistamise korral

| (105) | Tuletatakse meelde, et isegi subsideerimisvastaste meetmete toimimise ajal oli asjaomasest riigist pärineva impordi turuosa uurimisperioodil 9,7 %. |
| --- | --- |

(105)

Tuletatakse meelde, et isegi subsideerimisvastaste meetmete toimimise ajal oli asjaomasest riigist pärineva impordi turuosa uurimisperioodil 9,7 %.

| (106) | Uurimine näitas, et koostööd tegeval India eksportival tootjal on märkimisväärne reservvõimsus, mis on rohkem kui 30 % ühenduse tarbimisest. See kasutamata võimsus osutab, et nimetatud eksportival tootjal on võimalus suurendada oma praegust toodangut ja suurendada seega ka oma sulfaniilhappe eksporti ühendusse. |
| --- | --- |

(106)

Uurimine näitas, et koostööd tegeval India eksportival tootjal on märkimisväärne reservvõimsus, mis on rohkem kui 30 % ühenduse tarbimisest. See kasutamata võimsus osutab, et nimetatud eksportival tootjal on võimalus suurendada oma praegust toodangut ja suurendada seega ka oma sulfaniilhappe eksporti ühendusse.

| (107) | Samuti märgitakse, et vaatlusalusel perioodil ühenduse tarbimine veidi vähenes ja eeldatavalt pole nõudmine lähiaastatel selline, mis suudaks katta Indiast pärineva impordi võimaliku kasvu, kui meetmed lõpetataks. Sellisel juhul asendaks Indiast pärineva sulfaniilhappe eksport vägagi tõenäoliselt suure osa ühenduse tootmisharu müügist, sest imporditud kauba hinnad oleksid tõenäoliselt madalamad kui ühenduse tootmisharu omad. |
| --- | --- |

(107)

Samuti märgitakse, et vaatlusalusel perioodil ühenduse tarbimine veidi vähenes ja eeldatavalt pole nõudmine lähiaastatel selline, mis suudaks katta Indiast pärineva impordi võimaliku kasvu, kui meetmed lõpetataks. Sellisel juhul asendaks Indiast pärineva sulfaniilhappe eksport vägagi tõenäoliselt suure osa ühenduse tootmisharu müügist, sest imporditud kauba hinnad oleksid tõenäoliselt madalamad kui ühenduse tootmisharu omad.

| (108) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et ühenduse turg on India eksportiva tootja jaoks jätkuvalt atraktiivne. Leiti, et tema keskmine müügi ekspordihind muudesse kolmandatesse riikidesse oli tunduvalt madalam keskmisest ekspordihinnast ühendusse. Tõsiasja, et India ekspordihindade puhul ei tuvastatud hindade allalöömist, on seletatav hinnakohustuse ja seega India suhtes kehtivate meetmetega. Kuid isegi sel juhul leiti, et India CIF-ekspordihinnad on keskmiselt madalamad kui ühenduse tootmisharu keskmine hind (ligikaudu 7 %). |
| --- | --- |

(108)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et ühenduse turg on India eksportiva tootja jaoks jätkuvalt atraktiivne. Leiti, et tema keskmine müügi ekspordihind muudesse kolmandatesse riikidesse oli tunduvalt madalam keskmisest ekspordihinnast ühendusse. Tõsiasja, et India ekspordihindade puhul ei tuvastatud hindade allalöömist, on seletatav hinnakohustuse ja seega India suhtes kehtivate meetmetega. Kuid isegi sel juhul leiti, et India CIF-ekspordihinnad on keskmiselt madalamad kui ühenduse tootmisharu keskmine hind (ligikaudu 7 %).

| (109) | Seega on tõenäoline, et kui mingeid toimivaid meetmeid ei oleks, ajendaks see India eksportivat tootjat kasutama oma märkimisväärset kasutamata võimsust, samuti suunama oma ekspordi muudest kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale ühenduse turule hinnatasemega, mis oleks tunduvalt madalam ühenduse tootmisharu praegusest hinnatasemest. |
| --- | --- |

(109)

Seega on tõenäoline, et kui mingeid toimivaid meetmeid ei oleks, ajendaks see India eksportivat tootjat kasutama oma märkimisväärset kasutamata võimsust, samuti suunama oma ekspordi muudest kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale ühenduse turule hinnatasemega, mis oleks tunduvalt madalam ühenduse tootmisharu praegusest hinnatasemest.

6.3.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (110) | Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et meetmete lõppemisel toimuks import asjaomasest riigist ühenduse turule väga tõenäoliselt märkimisväärses koguses ja subsideeritud hindadega, mis oleksid madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Tõenäoliselt oleks selle tulemuseks hinnalanguse trendi toomine ühenduse turule koos eeldatava negatiivse mõjuga ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale. See omakorda annaks tagasikäigu toibumisele, mis saavutati osaliselt vaatlusalusel perioodil, tuues kaasa kahju tõenäolise kordumise. |
| --- | --- |

(110)

Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et meetmete lõppemisel toimuks import asjaomasest riigist ühenduse turule väga tõenäoliselt märkimisväärses koguses ja subsideeritud hindadega, mis oleksid madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Tõenäoliselt oleks selle tulemuseks hinnalanguse trendi toomine ühenduse turule koos eeldatava negatiivse mõjuga ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale. See omakorda annaks tagasikäigu toibumisele, mis saavutati osaliselt vaatlusalusel perioodil, tuues kaasa kahju tõenäolise kordumise.

7.   ÜHENDUSE HUVID

7.1.   Sissejuhatus

| (111) | Vastavalt algmääruse artiklile 31 uuriti, kas olemasolevate subsiidiumivastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvi kindlaksmääramisel tugineti kõikide erinevate asjaomaste huvide hindamisele. |
| --- | --- |

(111)

Vastavalt algmääruse artiklile 31 uuriti, kas olemasolevate subsiidiumivastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvi kindlaksmääramisel tugineti kõikide erinevate asjaomaste huvide hindamisele.

| (112) | Tõsiasi, et käesolev uurimine on läbivaatamine, ja seega analüüsitakse olukorda, kus subsiidiumivastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata praeguste subsiidiumivastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(112)

Tõsiasi, et käesolev uurimine on läbivaatamine, ja seega analüüsitakse olukorda, kus subsiidiumivastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata praeguste subsiidiumivastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (113) | Selle põhjal uuriti, kas vaatamata järeldustele kahjustava subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(113)

Selle põhjal uuriti, kas vaatamata järeldustele kahjustava subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

7.2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (114) | Võib põhjendatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saaks praegu kehtivatest meetmetest jätkuvalt kasu ning saavutaks parema olukorra, võites tagasi turuosa ning suurendades oma kasumlikkust. Kui meetmed lõpetataks, hakkaks ühenduse tootmisharu asjaomasest riigist subsideeritud hinnaga impordi suurenemise tõttu jälle kahju kandma ning tema praegune nõrk majanduslik olukord halveneks. |
| --- | --- |

(114)

Võib põhjendatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saaks praegu kehtivatest meetmetest jätkuvalt kasu ning saavutaks parema olukorra, võites tagasi turuosa ning suurendades oma kasumlikkust. Kui meetmed lõpetataks, hakkaks ühenduse tootmisharu asjaomasest riigist subsideeritud hinnaga impordi suurenemise tõttu jälle kahju kandma ning tema praegune nõrk majanduslik olukord halveneks.

| (115) | Selle põhjal võib järeldada, et meetmete jätkumine oleks ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(115)

Selle põhjal võib järeldada, et meetmete jätkumine oleks ühenduse tootmisharu huvides.

7.3.   Importijate huvid

| (116) | Tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel leiti, et meetmete kehtestamine ei omaks tõsist mõju ühenduse sulfaniilhappe importijatele. Nagu eespool nimetatud, ei osalenud ükski importija esialgses uurimises. Seega ei ole esitatud mingeid mõjuvaid põhjendusi selle kohta, et meetmete kehtestamine oleks vastuolus importijate huvidega. |
| --- | --- |

(116)

Tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel leiti, et meetmete kehtestamine ei omaks tõsist mõju ühenduse sulfaniilhappe importijatele. Nagu eespool nimetatud, ei osalenud ükski importija esialgses uurimises. Seega ei ole esitatud mingeid mõjuvaid põhjendusi selle kohta, et meetmete kehtestamine oleks vastuolus importijate huvidega.

7.4.   Kasutajate huvid

| (117) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile 31 teadaolevale kasutajale, kellest ainult neli vastasid küsimustikule. Kolm vastust küsimustikule saadi ühenduse äriühingutelt, kes toodavad optilisi valgendeid ja üks vastus saadi värvaineid tootvalt äriühingult. Kuid ühegi kasutaja esitatud andmetel meetmete mõju ja osa kohta, mis sulfaniilhappe moodustas nende tootmiskuludest, ei olnud olulist tähtsust. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile 31 teadaolevale kasutajale, kellest ainult neli vastasid küsimustikule. Kolm vastust küsimustikule saadi ühenduse äriühingutelt, kes toodavad optilisi valgendeid ja üks vastus saadi värvaineid tootvalt äriühingult. Kuid ühegi kasutaja esitatud andmetel meetmete mõju ja osa kohta, mis sulfaniilhappe moodustas nende tootmiskuludest, ei olnud olulist tähtsust.

| (118) | Nende nelja tootja imporditud vaatlusaluse toote maht moodustas 47,3 % ühenduse koguimpordist. Pealegi, kuna kõnealused neli kasutajat ostavad märkimisväärses mahus sulfaniilhapet ühenduse tootmisharult, siis uurimisperioodil moodustas nende üldine osakaal ühenduse tarbimisest ligikaudu 40 %. |
| --- | --- |

(118)

Nende nelja tootja imporditud vaatlusaluse toote maht moodustas 47,3 % ühenduse koguimpordist. Pealegi, kuna kõnealused neli kasutajat ostavad märkimisväärses mahus sulfaniilhapet ühenduse tootmisharult, siis uurimisperioodil moodustas nende üldine osakaal ühenduse tarbimisest ligikaudu 40 %.

| (119) | Kolm kasutajat esitasid ühesugused väited meetmete jätkamise vastu põhjendusega, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus ei ole sisemaise nõudluse rahuldamiseks piisav ja et meetmed kahjustavad nende tootmisahela järgmise etapi toodete konkurentsivõimet. Neljas kasutaja ei andnud vastust selle kohta, kas ta on meetmete jätkamise poolt või vastu. |
| --- | --- |

(119)

Kolm kasutajat esitasid ühesugused väited meetmete jätkamise vastu põhjendusega, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus ei ole sisemaise nõudluse rahuldamiseks piisav ja et meetmed kahjustavad nende tootmisahela järgmise etapi toodete konkurentsivõimet. Neljas kasutaja ei andnud vastust selle kohta, kas ta on meetmete jätkamise poolt või vastu.

| (120) | Ühenduse turu varustatuse kohta võib öelda, et ühenduse tootmisharu praegune võimsus suudaks rahuldada umbes 80 % ühenduse tarbimisest. Samuti tuleks rõhutada, et ühenduse tootmisharu on investeerinud uutesse seadmetesse, et suurendada oma puhta klassi sulfaniilhappe toodangut. Igal juhul pole meetmete eesmärk takistada asjaomasest riigist pärineva importtoodangu tulekut ühenduse turule, vaid tagada, et see toimuks mittesubsideeritud ja mittekahjulike hindadega. Seetõttu võib eeldada, et asjaomasest riigist pärinevat importtoodangut tuuakse jätkuvalt turule, nagu on tehtud pärast meetmete kehtestamist 2002. aastal. |
| --- | --- |

(120)

Ühenduse turu varustatuse kohta võib öelda, et ühenduse tootmisharu praegune võimsus suudaks rahuldada umbes 80 % ühenduse tarbimisest. Samuti tuleks rõhutada, et ühenduse tootmisharu on investeerinud uutesse seadmetesse, et suurendada oma puhta klassi sulfaniilhappe toodangut. Igal juhul pole meetmete eesmärk takistada asjaomasest riigist pärineva importtoodangu tulekut ühenduse turule, vaid tagada, et see toimuks mittesubsideeritud ja mittekahjulike hindadega. Seetõttu võib eeldada, et asjaomasest riigist pärinevat importtoodangut tuuakse jätkuvalt turule, nagu on tehtud pärast meetmete kehtestamist 2002. aastal.

| (121) | Samuti tuleks märkida, et sulfaniilhappe tootmine väljaspool ühendust piirdub ainult mõne maailma riigiga, nagu India, Hiina RV ja USA. Seega on oluline, et ühenduse tootmisharul võimaldatakse tegutseda tõhusates konkurentsitingimustes, et sisemaised tootevarud oleksid ka edaspidi kõikidele ühenduse kasutajatele kättesaadavad. |
| --- | --- |

(121)

Samuti tuleks märkida, et sulfaniilhappe tootmine väljaspool ühendust piirdub ainult mõne maailma riigiga, nagu India, Hiina RV ja USA. Seega on oluline, et ühenduse tootmisharul võimaldatakse tegutseda tõhusates konkurentsitingimustes, et sisemaised tootevarud oleksid ka edaspidi kõikidele ühenduse kasutajatele kättesaadavad.

| (122) | Kasutajate konkurentsivõime kohta tuleks märkida, et vaatamata käesoleva uurimise raames kasutajatelt saadud teabe puudulikkusele, näitas esialgne uurimine, et subsideerimisvastased meetmed tõstaksid sulfaniilhapet sisaldavate optiliste valgendite ja värvainete kogukulusid vähem kui 1 %. |
| --- | --- |

(122)

Kasutajate konkurentsivõime kohta tuleks märkida, et vaatamata käesoleva uurimise raames kasutajatelt saadud teabe puudulikkusele, näitas esialgne uurimine, et subsideerimisvastased meetmed tõstaksid sulfaniilhapet sisaldavate optiliste valgendite ja värvainete kogukulusid vähem kui 1 %.

| (123) | Eespool öeldu põhjal, sarnaselt esialgsel uurimisel tehtud järeldusele, arvatakse ka aegumise läbivaatamise raames, et meetmete kohaldamise jätkamisel ei oleks olulist kahjulikku mõju kasutajate olukorrale. |
| --- | --- |

(123)

Eespool öeldu põhjal, sarnaselt esialgsel uurimisel tehtud järeldusele, arvatakse ka aegumise läbivaatamise raames, et meetmete kohaldamise jätkamisel ei oleks olulist kahjulikku mõju kasutajate olukorrale.

7.5.   Järeldus ühenduse huvi kohta

| (124) | Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid olemasolevate subsiidiumivastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(124)

Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid olemasolevate subsiidiumivastaste meetmete säilitamise vastu.

8.   TASAKAALUSTAVAD MEETMED

| (125) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks ja muutmiseks. Samuti anti neile aega vastuväidete esitamiseks ja märkuste tegemiseks. Ei saadud ühtegi sellist märkust, mille põhjal oleks võinud muuta eespool esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(125)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks ja muutmiseks. Samuti anti neile aega vastuväidete esitamiseks ja märkuste tegemiseks. Ei saadud ühtegi sellist märkust, mille põhjal oleks võinud muuta eespool esitatud järeldusi.

| (126) | Pidades silmas aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise tõenäosuse, kahju kordumise tõenäosuse ja ühenduse huvi kohta, tuleks säilitada tasakaalustavad meetmed Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes, et ära hoida subsideeritud impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumist. |
| --- | --- |

(126)

Pidades silmas aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise tõenäosuse, kahju kordumise tõenäosuse ja ühenduse huvi kohta, tuleks säilitada tasakaalustavad meetmed Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes, et ära hoida subsideeritud impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumist.

| (127) | Pidades silmas osalise vahepealse läbivaatamise tulemusi, mis piirdus India koostööd tegeva eksportiva tootja subsideerimise tasemega, peetakse vajalikuks muuta kohaldatava tasakaalustava tollimaksu määra 7,1 %lt 4,7 %le. Kuna koostööd tegev eksportiv tootja tootis uurimisperioodil 100 % Indiast ühendusse imporditud sulfaniilhappest, peetakse sobivaks, et seda tollimaksumäära rakendatakse ka muude India tootjate toodetud sama importtoote suhtes. Tollimaksu määra ei kohaldata vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud ja müünud ekspordiks ühendusse koostööd tegev eksportiv tootja, kelle hinnakohustus on heaks kiidetud otsusega 2006/37/EÜ. Sellega seoses märgitakse, et India äriühingu madalaimat heakskiidetud impordihinnakohustust on muudetud, et kajastada selle äriühingu suhtes kohaldatava üldise kombineeritud tollimaksumäära (dumpinguvastane ja tasakaalustav) vähenemist. |
| --- | --- |

(127)

Pidades silmas osalise vahepealse läbivaatamise tulemusi, mis piirdus India koostööd tegeva eksportiva tootja subsideerimise tasemega, peetakse vajalikuks muuta kohaldatava tasakaalustava tollimaksu määra 7,1 %lt 4,7 %le. Kuna koostööd tegev eksportiv tootja tootis uurimisperioodil 100 % Indiast ühendusse imporditud sulfaniilhappest, peetakse sobivaks, et seda tollimaksumäära rakendatakse ka muude India tootjate toodetud sama importtoote suhtes. Tollimaksu määra ei kohaldata vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud ja müünud ekspordiks ühendusse koostööd tegev eksportiv tootja, kelle hinnakohustus on heaks kiidetud otsusega 2006/37/EÜ. Sellega seoses märgitakse, et India äriühingu madalaimat heakskiidetud impordihinnakohustust on muudetud, et kajastada selle äriühingu suhtes kohaldatava üldise kombineeritud tollimaksumäära (dumpinguvastane ja tasakaalustav) vähenemist.

| (128) | Tasakaalustava tollimaksu määra muutmine mõjutab määrusega (EÜ) nr 1000/2008 Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud 18,3 %-list lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, sest viimast kohandati, et vältida ekspordisubsiidiumidest saadud kasu mõju kahekordset arvestamist (tuletatakse meelde, et lõplik dumpinguvastane tollimaks põhines dumpingumarginaalil, kuna leiti, et viimane on madalam kui kahju kõrvaldamise tase). Algmääruse artikli 24 lõikes 1 ja dumpinguvastase algmääruse artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et ühegi toote kohta ei või korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Esialgsel uurimisel leiti, et osad uuritud tasakaalustavatest subsideerimiskavadest kujutasid endast ekspordisubsiidiume subsiidiumivastase algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Sellisel kujul mõjutasid need subsiidiumid India eksportiva tootja ekspordihinda, tuues seega kaasa suurenenud dumpingumarginaali. Seetõttu kohandati lõplikku dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 1, et kajastada tegelikku dumpingumarginaali pärast ekspordisubsiidiumide mõju tasakaalustava lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist (vt määruse (EÜ) nr 1339/2002 põhjendust 46). |
| --- | --- |

(128)

Tasakaalustava tollimaksu määra muutmine mõjutab määrusega (EÜ) nr 1000/2008 Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud 18,3 %-list lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, sest viimast kohandati, et vältida ekspordisubsiidiumidest saadud kasu mõju kahekordset arvestamist (tuletatakse meelde, et lõplik dumpinguvastane tollimaks põhines dumpingumarginaalil, kuna leiti, et viimane on madalam kui kahju kõrvaldamise tase). Algmääruse artikli 24 lõikes 1 ja dumpinguvastase algmääruse artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et ühegi toote kohta ei või korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Esialgsel uurimisel leiti, et osad uuritud tasakaalustavatest subsideerimiskavadest kujutasid endast ekspordisubsiidiume subsiidiumivastase algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Sellisel kujul mõjutasid need subsiidiumid India eksportiva tootja ekspordihinda, tuues seega kaasa suurenenud dumpingumarginaali. Seetõttu kohandati lõplikku dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 1, et kajastada tegelikku dumpingumarginaali pärast ekspordisubsiidiumide mõju tasakaalustava lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist (vt määruse (EÜ) nr 1339/2002 põhjendust 46).

| (129) | Seetõttu tuleb nüüd kohandada India suhtes rakendatavat lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, arvestades käesoleva subsiidiumivastase uurimise uurimisperioodil ekspordisubsiidiumidest saadud ülevaadatud kasu taset. Kuna ekspordisubsiidiumidelt saadud kasu kõnealusel uurimisperioodil oli kokku 4,1 % ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1339/2002 esialgselt kehtestatud dumpingumarginaal oli 24,6 %, peaks ülevaadatud dumpinguvastase tollimaksu tase olema 20,5 %. Määrust (EÜ) nr 1000/2008 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(129)

Seetõttu tuleb nüüd kohandada India suhtes rakendatavat lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, arvestades käesoleva subsiidiumivastase uurimise uurimisperioodil ekspordisubsiidiumidest saadud ülevaadatud kasu taset. Kuna ekspordisubsiidiumidelt saadud kasu kõnealusel uurimisperioodil oli kokku 4,1 % ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1339/2002 esialgselt kehtestatud dumpingumarginaal oli 24,6 %, peaks ülevaadatud dumpinguvastase tollimaksu tase olema 20,5 %. Määrust (EÜ) nr 1000/2008 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärineva CN-koodi ex 2921 42 10 (TARICi kood 2921421060) alla kuuluva sulfaniilhappe suhtes.

2.   Vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatava lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr on 4,7 %.

3.   Olenemata lõikest 1, ei kohaldata lõplikku tasakaalustavat tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Vabasse ringlusse laskmiseks deklareeritud importtooted, mille kohta on arve esitanud äriühingud, kelle hinnakohustuse on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on kantud otsuses 2006/37/EÜ esitatud nimekirja, mida pidevalt ajakohastatakse, on vabastatud artikliga 1 kehtestatud tasakaalustavast tollimaksust järgmistel tingimustel:

| — | importtooted on tootnud, lähetanud ja nende kohta on arve esitanud eespool kirjeldatud äriühing ühenduse esimesele sõltumatule kliendile ning |
| --- | --- |

—

importtooted on tootnud, lähetanud ja nende kohta on arve esitanud eespool kirjeldatud äriühing ühenduse esimesele sõltumatule kliendile ning

| — | nendele importtoodetele on lisatud kinnitusarve, mis on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas sätestatud andmeid ja deklaratsiooni, ning |
| --- | --- |

—

nendele importtoodetele on lisatud kinnitusarve, mis on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas sätestatud andmeid ja deklaratsiooni, ning

| — | tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarve kirjeldusele. |
| --- | --- |

—

tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarve kirjeldusele.

2.   Artiklis 1 kirjeldatud kaubale, mis on lõikes 1 loetletud tingimustel tollimaksust vabastatud, tekib vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni kinnitamise hetkel alati tollivõlg, kui ühte või enamat neist tingimustest ei ole täidetud. Lõike 1 teises taandes esitatud tingimust ei loeta täidetuks, kui kinnitusarve ei vasta lisas sätestatule või kui see ei ole autentne või kui komisjon on hinnakohustuse heakskiidu tagasi võtnud määruse või otsusega, mis osundab teatud tehingu(te)le ja tunnistab asjaomase(d) kinnitusarve(d) kehtetuks, lähtudes määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 8 lõikest 9 või subsiidiumivastase algmääruse artikli 13 lõikest 9.

3.   Importijad peavad arvestama tavalise kaubandusriskina asjaolu, et kui mis tahes osapool jätab täitmata lõikes 1 loetletud ja lõikes 2 täpsemalt määratletud tingimused, võib tekkida tollivõlg vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (15) artiklile 201. Tekkinud tollivõlg nõutakse sisse, kui komisjon tühistab hinnakohustusele antud heakskiidu.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 1000/2008 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmist lõplikku tasakaalustavat dumpinguvastast tollimaksu:

| Riik | Lõplik tollimaks (%) |
| --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 33,7 |
| India | 20,5” |

Riik

Lõplik tollimaks (%)

Hiina Rahvavabariik

33,7

India

20,5”

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 13. oktoober 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

B. KOUCHNER

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

1

(2)  EÜT L 196, 25.7.2002, lk 1.

2

(3)  EÜT L 196, 25.7.2002, lk 11.

3

(4)  EÜT L 196, 25.7.2002, lk 36.

4

(5)  ELT L 80, 18.3.2004, lk 29.

5

(6)  ELT C 101, 27.4.2005, lk 34.

6

(7)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

7

(8)  ELT L 22, 26.1.2006, lk 52.

8

(9)  ELT L 22, 26.1.2006, lk 5.

9

(10)  ELT L 275, 16.10.2008, lk 1.

10

(11)  ELT C 272, 9.11.2006, lk 18.

11

(12)  ELT C 171, 24.7.2007, lk 14.

12

(13)  ELT C 229, 29.9.2007, lk 9.

13

(14)  Tärniga märgitud subsiidiumid on ekspordisubsiidiumid.

14

(15)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

15

---

LISA

Kui äriühing müüb ühendusse sulfaniilhapet, mille suhtes on võetud hinnakohustus, esitatakse faktuurarvel järgmised üksikasjad:

| 1. | Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”. |
| --- | --- |

1.

Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.

| 2. | Hinnakohustuse heakskiitmist sätestava komisjoni otsuse 2006/37/EÜ artiklis 1 mainitud faktuurarve väljastanud äriühingu nimi. |
| --- | --- |

2.

Hinnakohustuse heakskiitmist sätestava komisjoni otsuse 2006/37/EÜ artiklis 1 mainitud faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.

| 3. | Faktuurarve number. |
| --- | --- |

3.

Faktuurarve number.

| 4. | Faktuurarve väljastamise kuupäev. |
| --- | --- |

4.

Faktuurarve väljastamise kuupäev.

| 5. | TARICi lisakood, mille alusel toimub arvel nimetatud kauba tollivormistus ühenduse piiril. |
| --- | --- |

5.

TARICi lisakood, mille alusel toimub arvel nimetatud kauba tollivormistus ühenduse piiril.

| 6. | Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:






  — | tootekood (product code number – PCN), mida kasutatakse hinnakohustuse tähistamiseks (nt „PA99”, „PS85” või „TA98”); |
| --- | --- | --- |

6.

Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

—

tootekood (product code number – PCN), mida kasutatakse hinnakohustuse tähistamiseks (nt „PA99”, „PS85” või „TA98”);

| — | tootekoodi tehnilised/füüsikalised omadused, s.o PA99 ja PS85 puhul valge kergesti lenduv pulber ning TA98 puhul hall kergesti lenduv pulber; |
| --- | --- |

—

tootekoodi tehnilised/füüsikalised omadused, s.o PA99 ja PS85 puhul valge kergesti lenduv pulber ning TA98 puhul hall kergesti lenduv pulber;

| — | äriühingu tootekood (company product code – CPC) number (kui see on olemas); |
| --- | --- |

—

äriühingu tootekood (company product code – CPC) number (kui see on olemas);

| — | CN-kood; |
| --- | --- |

—

CN-kood;

| — | kogus (tonnides). |
| --- | --- |

—

kogus (tonnides).

| 7. | Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:






  — | hind tonni kohta; |
| --- | --- | --- |

7.

Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

—

hind tonni kohta;

| — | kohaldatavad maksetingimused; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad maksetingimused;

| — | kohaldatavad tarnetingimused; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad tarnetingimused;

| — | kõik hinnaalandused ja hinnavähendid. |
| --- | --- |

—

kõik hinnaalandused ja hinnavähendid.

| 8. | Ühenduses asuva importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing esitab otse faktuurarve hinnakohustuse alla kuuluvate kaupade kohta. |
| --- | --- |

8.

Ühenduses asuva importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing esitab otse faktuurarve hinnakohustuse alla kuuluvate kaupade kohta.

| 9. | Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud kinnitus:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ning Euroopa Komisjoni otsusega 2006/37/EÜ heaks kiidetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” |
| --- | --- |

9.

Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud kinnitus:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ning Euroopa Komisjoni otsusega 2006/37/EÜ heaks kiidetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

---

| 17.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1011/2008,

16. oktoober 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. oktoobril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. oktoober 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 17.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1012/2008,

14. oktoober 2008,

millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük Läänemere alarajoonide 25–32 EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 26. novembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1404/2007, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2008. aastaks, (3) on kehtestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 26. novembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1404/2007, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2008. aastaks, (3) on kehtestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2008

Komisjoni nimel

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 312, 30.11.2007, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 01/BAL |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Kalavaru | COD/3DX32. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | Alarajoonide 25–32 EÜ veed |
| Kuupäev | 26.9.2008 |

Nr

01/BAL

Liikmesriik

Poola

Kalavaru

COD/3DX32.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

Alarajoonide 25–32 EÜ veed

Kuupäev

26.9.2008

---

| 17.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1013/2008,

15. oktoober 2008,

millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük VIIf ja VIIg püügipiirkonnas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. oktoober 2008

Komisjoni nimel

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Kalavaru | SOL/7FG. |
| Liik | Harilik merikeel (Solea solea) |
| Piirkond | VIIf ja VIIg |
| Kuupäev | 1.8.2008 |

Nr

45/T&Q

Liikmesriik

Iirimaa

Kalavaru

SOL/7FG.

Liik

Harilik merikeel (Solea solea)

Piirkond

VIIf ja VIIg

Kuupäev

1.8.2008

---

| 17.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1014/2008,

16. oktoober 2008,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris teatavad nimetused (České pivo (KGT), Cebreiro (KPN))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Tšehhi Vabariigi taotlus registreerida nimetus „České pivo” ning Hispaania taotlus registreerida nimetus „Cebreiro”. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Tšehhi Vabariigi taotlus registreerida nimetus „České pivo” ning Hispaania taotlus registreerida nimetus „Cebreiro”.

| (2) | Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb kõnealused nimetused registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleb kõnealused nimetused registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetused registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. oktoober 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 16, 23.1.2008, lk 14 (České pivo), ELT C 16, 23.1.2008, lk 23 (Cebreiro).

2

---

LISA

| 1. | Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted






  Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- | --- |

1.

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.

Juust

HISPAANIA

Cebreiro (KPN)

| 2. | Määruse I lisas osutatud toiduained






  Klass 2.1. | Õlu |
| --- | --- | --- |

2.

Määruse I lisas osutatud toiduained

Klass 2.1.

Õlu

TŠEHHI VABARIIK

České pivo (KGT)

---

| 17.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1015/2008,

16. oktoober 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1003/2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. oktoobrist 2008

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 16. oktoobrist 2008 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1003/2008. (3) |
| --- | --- |

(1)

Alates 16. oktoobrist 2008 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1003/2008. (3)

| (2) | Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 1003/2008 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 1003/2008 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1003/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1003/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1003/2008 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 17. oktoobril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. oktoober 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

(3)  ELT L 275, 16.10.2008, lk 34.

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 17. oktoobrist 2008

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 (2) |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 (2) |
| madala kvaliteediga | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUKIS | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 8,68 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 19,11 (2) |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00 (2)

keskmise kvaliteediga

0,00 (2)

madala kvaliteediga

0,00 (2)

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00 (2)

1002 00 00

RUKIS

19,11 (2)

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

8,68

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (3)

8,68 (2)

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

19,11 (2)

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 608/2008 on selle tollimaksu kohaldamine peatatud.

(3)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

15. oktoober 2008

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Lahe lisatasu | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 4,76 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

195,25

112,11

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Lahe lisatasu

—

16,98

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

4,76

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 17,80 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

19,27 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

17,80 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

SUUNISED

Euroopa Keskpank

| 17.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/32

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

5. september 2008,

millega muudetakse 17. veebruari 2005. aasta suunist EKP/2005/5 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete ja teabevahetuse korra kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis valitsuse finantsstatistika valdkonnas

(EKP/2008/7)

(2008/802/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 5.2, 12.1 ja 14.3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. veebruari 2005. aasta suunise EKP/2005/5 (Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete ja teabevahetuse korra kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis valitsuse finantsstatistika valdkonnas) (1) kohaselt tuleb andmed, mida kogutakse liikmesriikide mitteresidentide poolt hoitavate valitsussektori võlakirjade kohta, liigitada mitteresidentide võlakirjadeks euroalal ja väljaspool seda. See võimaldab koostada kogu euroala valitsussektori euroalaväliste residentide võlakirjade statistika euroalasiseseid positsioone konsolideerides. See ei ole enam vajalik, kuna väärtpaberite kaupa (security-by-security) andmete kogumise süsteemi rakendamisega ja sellega seotud väärtpaberite keskandmebaasi (Centralised Securities Database, CSDB) kasutamisega alates 2008. aasta märtsist avaldatakse mitteeuroala residentide valitsussektori võlakirjade kogu euroala statistika euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni osana. 16. juuli 2004. aasta suunis EKP/2004/15 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ning rahvusvaheliste reservide skeemi valdkonnas (2) sätestab selle statistikaga seotud nõuded. Lisaks peaksid kavandatud väärtpaberite kaupa andmete kogumise süsteemi edasiarendus ja CSDB võimaldama koostada õigeaegselt piisavalt detailsed andmed valitsussektori väärtpaberite hoidmise kohta riikide ja sektorite lõikes. Seetõttu, kuna „Mitteresidentide poolt hoitavad võlakirjad euroalal” ja „Mitteresidentide poolt hoitavad võlakirjad euroalast väljaspool” ei ole enam vajalikud, tuleb need suunise EKP/2005/5 I ja II lisast välja jätta, et vähendada aruandluskoormust. |
| --- | --- |

(1)

17. veebruari 2005. aasta suunise EKP/2005/5 (Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete ja teabevahetuse korra kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis valitsuse finantsstatistika valdkonnas) (1) kohaselt tuleb andmed, mida kogutakse liikmesriikide mitteresidentide poolt hoitavate valitsussektori võlakirjade kohta, liigitada mitteresidentide võlakirjadeks euroalal ja väljaspool seda. See võimaldab koostada kogu euroala valitsussektori euroalaväliste residentide võlakirjade statistika euroalasiseseid positsioone konsolideerides. See ei ole enam vajalik, kuna väärtpaberite kaupa (security-by-security) andmete kogumise süsteemi rakendamisega ja sellega seotud väärtpaberite keskandmebaasi (Centralised Securities Database, CSDB) kasutamisega alates 2008. aasta märtsist avaldatakse mitteeuroala residentide valitsussektori võlakirjade kogu euroala statistika euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni osana. 16. juuli 2004. aasta suunis EKP/2004/15 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ning rahvusvaheliste reservide skeemi valdkonnas (2) sätestab selle statistikaga seotud nõuded. Lisaks peaksid kavandatud väärtpaberite kaupa andmete kogumise süsteemi edasiarendus ja CSDB võimaldama koostada õigeaegselt piisavalt detailsed andmed valitsussektori väärtpaberite hoidmise kohta riikide ja sektorite lõikes. Seetõttu, kuna „Mitteresidentide poolt hoitavad võlakirjad euroalal” ja „Mitteresidentide poolt hoitavad võlakirjad euroalast väljaspool” ei ole enam vajalikud, tuleb need suunise EKP/2005/5 I ja II lisast välja jätta, et vähendada aruandluskoormust.

| (2) | 2008. aasta septembris lõpevad IV lisas loetletud erandid, millega muutub IV lisa ülearuseks, |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta septembris lõpevad IV lisas loetletud erandid, millega muutub IV lisa ülearuseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunist EKP/2005/5 muudetakse järgmiselt:

| 1. | I ja II lisa asendatakse käesoleva suunise lisadega. |
| --- | --- |

1.

I ja II lisa asendatakse käesoleva suunise lisadega.

| 2. | IV lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2.

IV lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev suunis jõustub 1. oktoobril 2008.

Artikkel 3

Käesolevat suunist kohaldatakse kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 5. september 2008

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 109, 29.4.2005, lk 81.

1

(2)  ELT L 354, 30.11.2004, lk 34.

2

---

I LISA

„I LISA

ANDMETE ARUANDLUSE NÕUDED

Täielik andmekogum hõlmab tulude ja kulude statistika (tabelid 1 A, 1B ja 1C), puudujäägi/võla korrigeerimise statistika (tabelid 2 A ja 2B) ja võla statistika (tabelid 3 A ja 3B). Põhikategooriad on rõhutatud; muud kategooriad on teisejärgulised. Osalised andmekogumid hõlmavad vähemalt tulude ja kuude statistika põhikategooriad, puudujäägi/võla korrigeerimise statistika või võla statistika. Kategooriad seonduvad valitsussektoriga, kui ei ole sätestatud teisiti.

TULUDE JA KULUDE STATISTIKA

Tabel 1 A

| Kategooria | nr ja lineaarne suhe |
| --- | --- |
| Puudujääk (-) või ülejääk (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Keskvalitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+) | 2 |
| Regionaalse valitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+) | 3 |
| Kohaliku omavalitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+) | 4 |
| Sotsiaalkindlustusfondide puudujääk (-) või ülejääk (+) | 5 |
| Esmane puudujääk (-) või ülejääk (+) | 6 = 1 + 26 |
| Kogutulud | 7 = 9 + 31 |
| Kogukulud | 8 = 21 + 33 |
| Jooksevtulud | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Otsesed maksud | 10 |
| millest maksavad ettevõtted | 11 |
| millest maksavad kodumajapidamised | 12 |
| Kaudsed maksud | 13 |
| millest käibemaks | 14 |
| Sotsiaalmaksed | 15 |
| millest tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed | 16 |
| millest töötajate sotsiaalmaksed | 17 |
| Muud jooksevtulud | 18 |
| millest saadaolev intress | 19 |
| Müük | 20 |
| Jooksevkulu | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Jooksevülekanded | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Sotsiaalmaksed | 23 |
| Makstavad subsiidiumid | 24 |
| Muud makstavad jooksevülekanded | 25 |
| Makstav intress | 26 |
| Hüvitised töötajatele | 27 |
| millest palgad | 28 |
| Vahetarbimine | 29 |
| Brutosäästud | 30 = 9 – 21 |
| Kapitalitulud | 31 |
| millest kapitalimaksud | 32 |
| Kapitalikulud | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Investeeringud | 34 |
| Muude mittefinantsvarade omandamine, neto | 35 |
| Tehtavad kapitalisiirded | 36 |
| Memokirjed |
| EDP (ülemäärase puudujäägi menetlus) puudujääk (-) või ülejääk (+) | 37 |
| EDP makstav intress | 38 |
| UMTS litsentside müügitulud | 39 |
| Tegelikud sotsiaalmaksed | 40 |
| Sotsiaaltoetused, v.a mitterahalised sotsiaalsiirded | 41 |
| Sisemajanduse kogutoodang | 42 |
| Sisemajanduse kogutoodang püsihindades | 43 |
| Valitsuse investeeringud püsihindades | 44 |

Kategooria

nr ja lineaarne suhe

Puudujääk (-) või ülejääk (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Keskvalitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+)

2

Regionaalse valitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+)

3

Kohaliku omavalitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+)

4

Sotsiaalkindlustusfondide puudujääk (-) või ülejääk (+)

5

Esmane puudujääk (-) või ülejääk (+)

6 = 1 + 26

Kogutulud

7 = 9 + 31

Kogukulud

8 = 21 + 33

Jooksevtulud

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Otsesed maksud

10

millest maksavad ettevõtted

11

millest maksavad kodumajapidamised

12

Kaudsed maksud

13

millest käibemaks

14

Sotsiaalmaksed

15

millest tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed

16

millest töötajate sotsiaalmaksed

17

Muud jooksevtulud

18

millest saadaolev intress

19

Müük

20

Jooksevkulu

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Jooksevülekanded

22 = 23 + 24 + 25

Sotsiaalmaksed

23

Makstavad subsiidiumid

24

Muud makstavad jooksevülekanded

25

Makstav intress

26

Hüvitised töötajatele

27

millest palgad

28

Vahetarbimine

29

Brutosäästud

30 = 9 – 21

Kapitalitulud

31

millest kapitalimaksud

32

Kapitalikulud

33 = 34 + 35 + 36

Investeeringud

34

Muude mittefinantsvarade omandamine, neto

35

Tehtavad kapitalisiirded

36

Memokirjed

EDP (ülemäärase puudujäägi menetlus) puudujääk (-) või ülejääk (+)

37

EDP makstav intress

38

UMTS litsentside müügitulud

39

Tegelikud sotsiaalmaksed

40

Sotsiaaltoetused, v.a mitterahalised sotsiaalsiirded

41

Sisemajanduse kogutoodang

42

Sisemajanduse kogutoodang püsihindades

43

Valitsuse investeeringud püsihindades

44

Tabel 1B

| Kategooria | nr ja lineaarne suhe |
| --- | --- |
| Liikmesriigi maksed Euroopa Liidu eelarvesse | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| EL eelarvesse laekuvad kaudsed maksud | 2 |
| millest EL eelarvesse laekuv käibemaks | 3 |
| Senine rahvusvaheline koostöö, mille valitsus maksab EL eelarvesse | 4 |
| Muud jooksevülekanded, mille valitsus maksab EL eelarvesse | 5 |
| millest EL neljas omaressurss | 6 |
| Valitsuse kapitalisiirded EL eelarvesse | 7 |
| EL kulud liikmesriikides | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| EL eelarvest makstavad subsiidiumid | 9 |
| Jooksevülekanded, mis makstakse EL eelarvest valitsusele | 10 |
| Jooksevülekanded, mis makstakse EL eelarvest valitsusvälistele üksustele | 11 |
| Kapitalisiirded EL eelarvest valitsusele | 12 |
| Kapitalisiirded EL eelarvest valitsusvälistele üksustele | 13 |
| Netolaekumised EL eelarvest (netolaekumine +, netomakse -) | 14 = 8 – 1 |
| Memokirje |
| Omaressursside kogumise kulud | 15 |

Kategooria

nr ja lineaarne suhe

Liikmesriigi maksed Euroopa Liidu eelarvesse

1 = 2 + 4 + 5 + 7

EL eelarvesse laekuvad kaudsed maksud

2

millest EL eelarvesse laekuv käibemaks

3

Senine rahvusvaheline koostöö, mille valitsus maksab EL eelarvesse

4

Muud jooksevülekanded, mille valitsus maksab EL eelarvesse

5

millest EL neljas omaressurss

6

Valitsuse kapitalisiirded EL eelarvesse

7

EL kulud liikmesriikides

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

EL eelarvest makstavad subsiidiumid

9

Jooksevülekanded, mis makstakse EL eelarvest valitsusele

10

Jooksevülekanded, mis makstakse EL eelarvest valitsusvälistele üksustele

11

Kapitalisiirded EL eelarvest valitsusele

12

Kapitalisiirded EL eelarvest valitsusvälistele üksustele

13

Netolaekumised EL eelarvest (netolaekumine +, netomakse -)

14 = 8 – 1

Memokirje

Omaressursside kogumise kulud

15

Tabel 1C

| Kategooria | nr ja lineaarne suhe |
| --- | --- |
| Lõpptarbimise kulud | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Individuaalse tarbimise kulud | 2 |
| Kollektiivse tarbimise kulud | 3 |
| Hüvitised töötajatele | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Vahetarbimine | 5 = [1A.29] |
| Turul olevate tootjate kaudu tarnitud mitterahalised sotsiaalsiirded | 6 |
| Põhivara kulum | 7 |
| Tootmiselt makstud maksud miinus saadud subsiidium | 8 |
| Tegevuse netoülejääk | 9 |
| Müük | 10 = [1A.20] |
| Memokirje |
| Lõpptarbimise kulud püsihindades | 11 |

Kategooria

nr ja lineaarne suhe

Lõpptarbimise kulud

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Individuaalse tarbimise kulud

2

Kollektiivse tarbimise kulud

3

Hüvitised töötajatele

4 = [1A.27]
   (1)

Vahetarbimine

5 = [1A.29]

Turul olevate tootjate kaudu tarnitud mitterahalised sotsiaalsiirded

6

Põhivara kulum

7

Tootmiselt makstud maksud miinus saadud subsiidium

8

Tegevuse netoülejääk

9

Müük

10 = [1A.20]

Memokirje

Lõpptarbimise kulud püsihindades

11

PUUDUJÄÄGI/VÕLA KORRIGEERIMISE STATISTIKA

Tabel 2 A

| Kategooria | nr ja lineaarne suhe |
| --- | --- |
| Puudujääk (-) või ülejääk (+) | 1=[1A.1] |
| Finantskontode ja mittefinantskontode vaheline korrektsioon | 2 = 1 – 3 |
| Tehingud finantsvarade ja kohustustega, neto | 3 = 4 – 15 |
| Tehingud finantsvaradega (konsolideeritud) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Tehingud sularaha ja hoiustega | 5 |
| Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad – lühi- ja pikaajalised väärtpaberid | 6 |
| Tehingud tuletisinstrumentidega | 7 |
| Tehingud laenudega | 8 |
| Tehingud aktsiate ja muude omandiväärtpaberitega | 9 |
| Erastamised | 10 |
| Omakapitali juurdemaksed | 11 |
| Muu | 12 |
| Tehingud muude finantsvaradega | 13 |
| millest kogunenud maksud, millest on lahutatud sularahas laekunud maksud | 14 |
| Tehingud kohustustega (konsolideeritud) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Tehingud sularaha ja hoiustega | 16 |
| Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad – lühiajalised väärtpaberid | 17 |
| Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad – pikaajalised väärtpaberid | 18 |
| Tehingud tuletisinstrumentidega | 19 |
| Tehingud laenudega | 20 |
| millest keskpangalt saadud laenud | 21 |
| Tehingud muude kohustustega | 22 |
| Tehingud võlainstrumentidega (konsolideeritud)


  = valitsussektori laenunõudlus (general government borrowing requirement, GGBR) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Tehingud pikaajaliste võlainstrumentidega | 24 |
| Tehingud riigi vääringus vääringustatud võlainstrumentidega | 25 |
| Tehingud osalevas välisvaluutas vääringustatud võlainstrumentidega
   (2) | 26 |
| Tehingud mitteosalevas välisvaluutas vääringustatud võlainstrumentidega | 27 |
| Muud vood | 28 = 29 + 32 |
| Hindamise mõju laenule | 29 = 30 + 31 |
| Kasum/kahju välisvaluuta positsioonidelt | 30 |
| Muud hindamise mõjud - nimiväärtus | 31 |
| Muud muutused võla mahus | 32 |
| Võla muutus | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategooria

nr ja lineaarne suhe

Puudujääk (-) või ülejääk (+)

1=[1A.1]

Finantskontode ja mittefinantskontode vaheline korrektsioon

2 = 1 – 3

Tehingud finantsvarade ja kohustustega, neto

3 = 4 – 15

Tehingud finantsvaradega (konsolideeritud)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Tehingud sularaha ja hoiustega

5

Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad – lühi- ja pikaajalised väärtpaberid

6

Tehingud tuletisinstrumentidega

7

Tehingud laenudega

8

Tehingud aktsiate ja muude omandiväärtpaberitega

9

Erastamised

10

Omakapitali juurdemaksed

11

Muu

12

Tehingud muude finantsvaradega

13

millest kogunenud maksud, millest on lahutatud sularahas laekunud maksud

14

Tehingud kohustustega (konsolideeritud)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Tehingud sularaha ja hoiustega

16

Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad – lühiajalised väärtpaberid

17

Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad – pikaajalised väärtpaberid

18

Tehingud tuletisinstrumentidega

19

Tehingud laenudega

20

millest keskpangalt saadud laenud

21

Tehingud muude kohustustega

22

Tehingud võlainstrumentidega (konsolideeritud)

= valitsussektori laenunõudlus (general government borrowing requirement, GGBR)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Tehingud pikaajaliste võlainstrumentidega

24

Tehingud riigi vääringus vääringustatud võlainstrumentidega

25

Tehingud osalevas välisvaluutas vääringustatud võlainstrumentidega
   (2)

26

Tehingud mitteosalevas välisvaluutas vääringustatud võlainstrumentidega

27

Muud vood

28 = 29 + 32

Hindamise mõju laenule

29 = 30 + 31

Kasum/kahju välisvaluuta positsioonidelt

30

Muud hindamise mõjud - nimiväärtus

31

Muud muutused võla mahus

32

Võla muutus

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Tabel 2B

| Kategooria | nr ja lineaarne suhe |
| --- | --- |
| Tehingud võlainstrumentidega – konsolideerimata | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) – konsolideerimata | 2 |
| Tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (kohustused) – konsolideerimata | 3 |
| Tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (kohustused) – konsolideerimata | 4 |
| Tehingud keskpangalt saadud laenudega | 5 |
| Tehingud muude laenudega (kohustused) – konsolideerimata | 6 |
| Konsolideerimistehingud | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Konsolideerimistehingud – sularaha ja hoiused | 8 = 2 – [2A.16] |
| Konsolideerimistehingud – lühiajalised väärtpaberid | 9 = 3 – [2A.17] |
| Konsolideerimistehingud – pikaajalised väärtpaberid | 10 = 4 – [2A.18] |
| Konsolideerimistehingud – laenud | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Kategooria

nr ja lineaarne suhe

Tehingud võlainstrumentidega – konsolideerimata

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) – konsolideerimata

2

Tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (kohustused) – konsolideerimata

3

Tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (kohustused) – konsolideerimata

4

Tehingud keskpangalt saadud laenudega

5

Tehingud muude laenudega (kohustused) – konsolideerimata

6

Konsolideerimistehingud

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Konsolideerimistehingud – sularaha ja hoiused

8 = 2 – [2A.16]

Konsolideerimistehingud – lühiajalised väärtpaberid

9 = 3 – [2A.17]

Konsolideerimistehingud – pikaajalised väärtpaberid

10 = 4 – [2A.18]

Konsolideerimistehingud – laenud

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

VÕLA STATISTIKA

Tabel 3 A

| Kategooria | nr ja lineaarne suhe |
| --- | --- |
| Võlg | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Võlg – sularaha ja hoiused (kohustused) | 2 |
| Võlg – lühiajalised väärtpaberid (kohustused) | 3 |
| Võlg – pikaajalised väärtpaberid (kohustused) | 4 |
| Võlg – laenud keskpangalt (kohustused) | 5 |
| Võlg – muud laenud (kohustused) | 6 |
| Liikmesriigi residentide poolt hoitavad võlakirjad | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Keskpanga poolt hoitavad võlakirjad | 8 |
| Muude rahaloomeasutuste poolt hoitavad võlakirjad | 9 |
| Muude finantsasutuste poolt hoitavad võlakirjad | 10 |
| Muude liikmesriigi residentide poolt hoitavad võlakirjad | 11 |
| Liikmesriigi mitteresidentide poolt hoitavad võlakirjad | 12 |
| Võlg riigi vääringus | 13 |
| Osalevas välisvaluutas vääringustatud võlg | 14 |
| Mitteosalevas välisvaluutas vääringustatud võlg | 15 |
| Lühiajaline võlg | 16 |
| Pikaajaline võlg | 17 |
| millest muutuva intressimääraga | 18 |
| Võlg, mille tähtaja lõpuni on kuni üks aasta | 19 |
| Võlg, mille tähtaja lõpuni on üle ühe ja kuni viis aastat | 20 |
| millest muutuva intressimääraga | 21 |
| Võlg, mille tähtaja lõpuni on üle viie aasta | 22 |
| millest muutuva intressimääraga | 23 |
| Keskvalitsuse võlaosa | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Regionaalse valitsuse võlaosa | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Kohaliku omavalitsuse võlaosa | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Sotsiaalkindlustusfondide võlaosa | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Memokirjed |
| Võla tähtaja lõpuni keskmiselt | 28 |
| Võlg – nullkupongvõlakirjad | 29 |

Kategooria

nr ja lineaarne suhe

Võlg

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Võlg – sularaha ja hoiused (kohustused)

2

Võlg – lühiajalised väärtpaberid (kohustused)

3

Võlg – pikaajalised väärtpaberid (kohustused)

4

Võlg – laenud keskpangalt (kohustused)

5

Võlg – muud laenud (kohustused)

6

Liikmesriigi residentide poolt hoitavad võlakirjad

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Keskpanga poolt hoitavad võlakirjad

8

Muude rahaloomeasutuste poolt hoitavad võlakirjad

9

Muude finantsasutuste poolt hoitavad võlakirjad

10

Muude liikmesriigi residentide poolt hoitavad võlakirjad

11

Liikmesriigi mitteresidentide poolt hoitavad võlakirjad

12

Võlg riigi vääringus

13

Osalevas välisvaluutas vääringustatud võlg

14

Mitteosalevas välisvaluutas vääringustatud võlg

15

Lühiajaline võlg

16

Pikaajaline võlg

17

millest muutuva intressimääraga

18

Võlg, mille tähtaja lõpuni on kuni üks aasta

19

Võlg, mille tähtaja lõpuni on üle ühe ja kuni viis aastat

20

millest muutuva intressimääraga

21

Võlg, mille tähtaja lõpuni on üle viie aasta

22

millest muutuva intressimääraga

23

Keskvalitsuse võlaosa

24 = [3B.7] – [3B.15]

Regionaalse valitsuse võlaosa

25 = [3B.9] – [3B.16]

Kohaliku omavalitsuse võlaosa

26 = [3B.11] – [3B.17]

Sotsiaalkindlustusfondide võlaosa

27 = [3B.13] – [3B.18]

Memokirjed

Võla tähtaja lõpuni keskmiselt

28

Võlg – nullkupongvõlakirjad

29

Tabel 3B

| Kategooria | nr ja lineaarne suhe |
| --- | --- |
| Võlg (konsolideerimata) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konsolideerimise osad | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Konsolideerimise osa - sularaha ja hoiused | 3 |
| Konsolideerimise osa – lühiajalised väärtpaberid | 4 |
| Konsolideerimise osa – pikaajalised väärtpaberid | 5 |
| Konsolideerimise osa – laenud | 6 |
| Konsolideerimise osa – võlakirjad | 7 |
| millest muude valitsuse allsektorite poolt hoitavad võlakirjad | 8 |
| Regionaalse valitsuse emiteeritud võlakirjad | 9 |
| millest muude valitsuse allsektorite poolt hoitavad võlakirjad | 10 |
| Kohaliku omavalitsuse emiteeritud võlakirjad | 11 |
| millest muude valitsuse allsektorite poolt hoitavad võlakirjad | 12 |
| Sotsiaalkindlustusfondide emiteeritud võlakirjad | 13 |
| millest muude valitsuse allsektorite poolt hoitavad võlakirjad | 14 |
| Memokirjed |
| Keskvalitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud muud valitsuse allsektorite üksused | 15 |
| Regionaalse valitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud muud valitsuse allsektorite üksused | 16 |
| Kohaliku omavalitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud muud valitsuse allsektorite üksused | 17 |
| Sotsiaalkindlustusfondide poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud muud valitsuse allsektorite üksused | 18” |

Kategooria

nr ja lineaarne suhe

Võlg (konsolideerimata)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konsolideerimise osad

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Konsolideerimise osa - sularaha ja hoiused

3

Konsolideerimise osa – lühiajalised väärtpaberid

4

Konsolideerimise osa – pikaajalised väärtpaberid

5

Konsolideerimise osa – laenud

6

Konsolideerimise osa – võlakirjad

7

millest muude valitsuse allsektorite poolt hoitavad võlakirjad

8

Regionaalse valitsuse emiteeritud võlakirjad

9

millest muude valitsuse allsektorite poolt hoitavad võlakirjad

10

Kohaliku omavalitsuse emiteeritud võlakirjad

11

millest muude valitsuse allsektorite poolt hoitavad võlakirjad

12

Sotsiaalkindlustusfondide emiteeritud võlakirjad

13

millest muude valitsuse allsektorite poolt hoitavad võlakirjad

14

Memokirjed

Keskvalitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud muud valitsuse allsektorite üksused

15

Regionaalse valitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud muud valitsuse allsektorite üksused

16

Kohaliku omavalitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud muud valitsuse allsektorite üksused

17

Sotsiaalkindlustusfondide poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud muud valitsuse allsektorite üksused

18”

---

(1)  [x.y] osutab kategooriale number y tabelis x.

1

(2)  Esitada aastate kohta, mil liikmesriik ei olnud veel osalev liikmesriik.

2

---

II LISA

„II LISA

METOODIKA MÄÄRATLUS

1.   Viited metoodikale

Üldjuhul on kõik I lisas täpsustatud kategooriad määratletud osutusega ESA 95 A lisale ja/või nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta. (1) Täiendavad metoodika määratlused on sätestatud käesoleva suunise artiklis 1. Eelkõige on sektorite ja allsektorite koode täpsustatud järgmises tabelis.

ESA 98 sektorid ja allsektorid

| | | Avalik | Riigi erasektor | Väliskontroll |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogumajandus | S.1 | | | |
| Mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Finantsettevõtted | S.12 | | | |
| Keskpank | S.121 | | | |
| Muud rahaloomeasutused | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Muud finantsvahendajad, v.a kindlustusettevõtted ja pensionifondid | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Kindlustusettevõtted ja pensionifondid | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Valitsussektor | S.13 | | | |
| Keskvalitsus | S.1311 | | | |
| Regionaalne valitsus | S.1312 | | | |
| Kohalik omavalitsus | S.1313 | | | |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S.1314 | | | |
| Kodumajapidamised | S.14 | | | |
| Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | S.15 | | | |
| Välismaailm | S.2 | | | |
| EL | S.21 | | | |
| EL liikmesriigid | S.211 | | | |
| EL institutsioonid | S.212 | | | |
| Kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid | S.22 | | | |

Avalik

Riigi erasektor

Väliskontroll

Kogumajandus

S.1

Mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Finantsettevõtted

S.12

Keskpank

S.121

Muud rahaloomeasutused

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Muud finantsvahendajad, v.a kindlustusettevõtted ja pensionifondid

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Finantsvahenduse abiettevõtted

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Valitsussektor

S.13

Keskvalitsus

S.1311

Regionaalne valitsus

S.1312

Kohalik omavalitsus

S.1313

Sotsiaalkindlustusfondid

S.1314

Kodumajapidamised

S.14

Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

S.15

Välismaailm

S.2

EL

S.21

EL liikmesriigid

S.211

EL institutsioonid

S.212

Kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid

S.22

2.   Kategooriate määratlus (2)

Tabel 1 A

| 1. | Puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.1] võrdub S.13 netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (B.9). |
| --- | --- |

1.

Puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.1] võrdub S.13 netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (B.9).

| 2. | Keskvalitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.2] võrdub S.1311 netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (B.9). |
| --- | --- |

2.

Keskvalitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.2] võrdub S.1311 netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (B.9).

| 3. | Regionaalse valitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.3] võrdub S.1312 netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (B.9). |
| --- | --- |

3.

Regionaalse valitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.3] võrdub S.1312 netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (B.9).

| 4. | Kohaliku omavalitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.4] võrdub S.1313 netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (B.9). |
| --- | --- |

4.

Kohaliku omavalitsuse puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.4] võrdub S.1313 netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (B.9).

| 5. | Sotsiaalkindlustusfondide puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.5] võrdub S.1314 netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (B.9). |
| --- | --- |

5.

Sotsiaalkindlustusfondide puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.5] võrdub S.1314 netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (B.9).

| 6. | Esmane puudujääk (-) või ülejääk (+) võrdub puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.1] pluss maksmisele kuuluv intress [1 A.26]. |
| --- | --- |

6.

Esmane puudujääk (-) või ülejääk (+) võrdub puudujääk (-) või ülejääk (+)[1 A.1] pluss maksmisele kuuluv intress [1 A.26].

| 7. | Kogutulu [1 A.7] võrdub jooksevtulu [1 A.9] pluss kapitalitulu [1 A.31]. |
| --- | --- |

7.

Kogutulu [1 A.7] võrdub jooksevtulu [1 A.9] pluss kapitalitulu [1 A.31].

| 8. | Kogukulu [1 A.8] võrdub jooksevkulu [1 A.21] pluss kapitalikulu [1 A.33]. |
| --- | --- |

8.

Kogukulu [1 A.8] võrdub jooksevkulu [1 A.21] pluss kapitalikulu [1 A.33].

| 9. | Jooksevtulu võrdub otsesed maksud [1 A.10] pluss kaudsed maksud [1 A.13] pluss sotsiaalmaksed [1 A.15] pluss muud jooksevtulud [1 A.18] pluss müük [1 A.20]. |
| --- | --- |

9.

Jooksevtulu võrdub otsesed maksud [1 A.10] pluss kaudsed maksud [1 A.13] pluss sotsiaalmaksed [1 A.15] pluss muud jooksevtulud [1 A.18] pluss müük [1 A.20].

| 10. | Otsesed maksud [1 A.10] võrdub jooksev tulumaks, omandimaks, jne (D.5), kirjendatud S.13 ressursside all. |
| --- | --- |

10.

Otsesed maksud [1 A.10] võrdub jooksev tulumaks, omandimaks, jne (D.5), kirjendatud S.13 ressursside all.

| 11. | Äriühingute poolt makstavad otsesed maksud [1 A.11] võrdub jooksev tulumaks ja omandimaks, jne (D.5), kirjendatud S.13 ressursside ja S.11 ja S.12 kasutamise all. |
| --- | --- |

11.

Äriühingute poolt makstavad otsesed maksud [1 A.11] võrdub jooksev tulumaks ja omandimaks, jne (D.5), kirjendatud S.13 ressursside ja S.11 ja S.12 kasutamise all.

| 12. | Kodumajapidamiste poolt makstavad otsesed maksud [1 A.12] võrdub jooksev tulumaks ja omandimaks, jne (D.5), kirjendatud S.13 ressursside ja S.14 kasutamise all. |
| --- | --- |

12.

Kodumajapidamiste poolt makstavad otsesed maksud [1 A.12] võrdub jooksev tulumaks ja omandimaks, jne (D.5), kirjendatud S.13 ressursside ja S.14 kasutamise all.

| 13. | Kaudsed maksud [1 A.13] võrdub tootmise ja impordi maksud (D.2), kirjendatud ressursside S.13 all, pluss EL eelarvest saadaolevad kaudsed maksud [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Kaudsed maksud [1 A.13] võrdub tootmise ja impordi maksud (D.2), kirjendatud ressursside S.13 all, pluss EL eelarvest saadaolevad kaudsed maksud [1B.2].

| 14. | Kaudsete maksude käibemaksu osa [1 A.14] võrdub lisandväärtusemaksu tüüpi maksud (D.211); kirjendatud S.13 ja S.212 ressursside all. |
| --- | --- |

14.

Kaudsete maksude käibemaksu osa [1 A.14] võrdub lisandväärtusemaksu tüüpi maksud (D.211); kirjendatud S.13 ja S.212 ressursside all.

| 15. | Sotsiaalmaksed [1 A.15] võrdub sotsiaalmaksed (D.61), mis on kirjendatud S.13 ressursside all. |
| --- | --- |

15.

Sotsiaalmaksed [1 A.15] võrdub sotsiaalmaksed (D.61), mis on kirjendatud S.13 ressursside all.

| 16. | Sotsiaalmaksete tööandjate tegelike sotsiaalmaksete osa [1 A.16] võrdub tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed (D.6111), mis on kirjendatud S.13 ressursside all. |
| --- | --- |

16.

Sotsiaalmaksete tööandjate tegelike sotsiaalmaksete osa [1 A.16] võrdub tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed (D.6111), mis on kirjendatud S.13 ressursside all.

| 17. | Sotsiaalmaksete töötajate sotsiaalmaksete osa [1 A.17] võrdub töötajate tegelikud sotsiaalmaksed (D.6112), mis on kirjendatud S.13 ressursside all. |
| --- | --- |

17.

Sotsiaalmaksete töötajate sotsiaalmaksete osa [1 A.17] võrdub töötajate tegelikud sotsiaalmaksed (D.6112), mis on kirjendatud S.13 ressursside all.

| 18. | Muud jooksevtulud [1 A.18] võrdub omanditulu (D.4), kindlustuse, v.a elukindlustuse, nõuded (D.72), rahvusvaheline koostöö (D.74), ja mitmesugused jooksvad ülekanded (D.75), kirjendatud S.13 ressursside, v.a S.13 intressiressurss (D.41), mis on ühtlasi ka S.13 kasutamine, pluss muude tootmissubsiidiumide saamine (D.39), mis on S.13 kasutamine, miinus jooksvad EL eelarve ülekanded valitsustele [1B.10], pluss EL eelarve netolaekumised [1B.14], kui see on positiivne. |
| --- | --- |

18.

Muud jooksevtulud [1 A.18] võrdub omanditulu (D.4), kindlustuse, v.a elukindlustuse, nõuded (D.72), rahvusvaheline koostöö (D.74), ja mitmesugused jooksvad ülekanded (D.75), kirjendatud S.13 ressursside, v.a S.13 intressiressurss (D.41), mis on ühtlasi ka S.13 kasutamine, pluss muude tootmissubsiidiumide saamine (D.39), mis on S.13 kasutamine, miinus jooksvad EL eelarve ülekanded valitsustele [1B.10], pluss EL eelarve netolaekumised [1B.14], kui see on positiivne.

| 19. | Muude jooksevtulude saadaoleva intressi osa [1 A.19] võrdub intressiga (D.41), mis on kirjendatud S.13 ressursside all ja kõikide sektorite, v.a S.13, kasutamise all. |
| --- | --- |

19.

Muude jooksevtulude saadaoleva intressi osa [1 A.19] võrdub intressiga (D.41), mis on kirjendatud S.13 ressursside all ja kõikide sektorite, v.a S.13, kasutamise all.

| 20. | Müük [1 A.20] võrdub turutoodang (P.11) pluss toodang enda lõpptarbeks (P.12) pluss muu toodang, v.a turutoodang (P.131), mis on kirjendatud S.13 ressursside all. |
| --- | --- |

20.

Müük [1 A.20] võrdub turutoodang (P.11) pluss toodang enda lõpptarbeks (P.12) pluss muu toodang, v.a turutoodang (P.131), mis on kirjendatud S.13 ressursside all.

| 21. | Jooksevkulud [1 A.21] võrdub jooksvad ülekanded [1 A.22] pluss maksmisele kuuluv intress [1 A.26] pluss hüvitised töötajatele [1 A.27] pluss vahetarbimine [1 A.29]. |
| --- | --- |

21.

Jooksevkulud [1 A.21] võrdub jooksvad ülekanded [1 A.22] pluss maksmisele kuuluv intress [1 A.26] pluss hüvitised töötajatele [1 A.27] pluss vahetarbimine [1 A.29].

| 22. | Jooksvad ülekanded võrdub sotsiaalmaksed [1 A.23] pluss subsiidiumid [1 A.24] pluss muud jooksvad ülekanded [1 A.25]. |
| --- | --- |

22.

Jooksvad ülekanded võrdub sotsiaalmaksed [1 A.23] pluss subsiidiumid [1 A.24] pluss muud jooksvad ülekanded [1 A.25].

| 23. | Sotsiaalmaksed [1 A.23] võrdub sotsiaaltoetused, v.a mitterahalised sotsiaalsiirded (D.62), pluss turutootjate poolt kodumajapidamistele tehtud mitterahaliste sotsiaalsiiretega seotud kulud (D.6311 + D.63121 + D.63131), kirjendatud S.13 kasutamise all, pluss muud jooksvad ülekanded (D.75), kirjendatud S.13 kasutamise ja S.15 ressursside all. |
| --- | --- |

23.

Sotsiaalmaksed [1 A.23] võrdub sotsiaaltoetused, v.a mitterahalised sotsiaalsiirded (D.62), pluss turutootjate poolt kodumajapidamistele tehtud mitterahaliste sotsiaalsiiretega seotud kulud (D.6311 + D.63121 + D.63131), kirjendatud S.13 kasutamise all, pluss muud jooksvad ülekanded (D.75), kirjendatud S.13 kasutamise ja S.15 ressursside all.

| 24. | Makstavad subsiidiumid [1 A.24] võrdub subsiidiumid (D.3), mis kirjendatakse S.13 ressursside all, pluss EL eelarvest riikide residentidele makstavad subsiidiumid [1B.9]. |
| --- | --- |

24.

Makstavad subsiidiumid [1 A.24] võrdub subsiidiumid (D.3), mis kirjendatakse S.13 ressursside all, pluss EL eelarvest riikide residentidele makstavad subsiidiumid [1B.9].

| 25. | Muud jooksvad ülekanded [1 A.25] võrdub jooksev tulumaks ja omandimaks, jne (D.5), muud tootmise maksud (D.29), omanditulu (D.4), v.a intress (D.41), kindlustuse, v.a elukindlustuse, netomaksed (D.71), rahvusvaheline koostöö (D.74), kirjendatud S.13 kasutamise all, ning muud jooksvad ülekanded (D.75), kirjendatud S.13 kasutamise ja kõikide sektorite, v.a S.15, ressursside all, miinus jooksvad ülekanded (D.74 ja D.75) valitsustelt EL eelarvesse [1B.4 ja 1B.5], miinus netolaekumine EL eelarvest [1B.14], kui see on negatiivne. |
| --- | --- |

25.

Muud jooksvad ülekanded [1 A.25] võrdub jooksev tulumaks ja omandimaks, jne (D.5), muud tootmise maksud (D.29), omanditulu (D.4), v.a intress (D.41), kindlustuse, v.a elukindlustuse, netomaksed (D.71), rahvusvaheline koostöö (D.74), kirjendatud S.13 kasutamise all, ning muud jooksvad ülekanded (D.75), kirjendatud S.13 kasutamise ja kõikide sektorite, v.a S.15, ressursside all, miinus jooksvad ülekanded (D.74 ja D.75) valitsustelt EL eelarvesse [1B.4 ja 1B.5], miinus netolaekumine EL eelarvest [1B.14], kui see on negatiivne.

| 26. | Maksmisele kuuluv intress [1 A.26] võrdub intress (D.41), mis on kirjendatud S.13 kasutamise ja kõikide sektorite, v.a S.13, ressursside all. |
| --- | --- |

26.

Maksmisele kuuluv intress [1 A.26] võrdub intress (D.41), mis on kirjendatud S.13 kasutamise ja kõikide sektorite, v.a S.13, ressursside all.

| 27. | Hüvitised töötajatele [1 A.27] võrdub hüvitised töötajatele (D.1), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

27.

Hüvitised töötajatele [1 A.27] võrdub hüvitised töötajatele (D.1), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all.

| 28. | Töötajate hüvitiste palga osa [1 A.28] võrdub palk (D.11), kirjendatud S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

28.

Töötajate hüvitiste palga osa [1 A.28] võrdub palk (D.11), kirjendatud S.13 kasutamise all.

| 29. | Vahetarbimine [1 A.29] võrdub vahetarbimine (P.2), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

29.

Vahetarbimine [1 A.29] võrdub vahetarbimine (P.2), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all.

| 30. | Kogusäästmine [1 A.30] võrdub jooksevtulud [1 A.9] miinus jooksevkulud [1 A.21]. |
| --- | --- |

30.

Kogusäästmine [1 A.30] võrdub jooksevtulud [1 A.9] miinus jooksevkulud [1 A.21].

| 31. | Kapitalitulu [1 A.31] võrdub laekuvad kapitalisiirded (D.9), kirjendatud kui S.13 kohustused ja netoväärtuse muutused; kirjendatakse kui kõikide sektorite, v.a S.13, tehtavad kapitalisiirded, miinus kapitalisiirded EL eelarvest valitsustele [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Kapitalitulu [1 A.31] võrdub laekuvad kapitalisiirded (D.9), kirjendatud kui S.13 kohustused ja netoväärtuse muutused; kirjendatakse kui kõikide sektorite, v.a S.13, tehtavad kapitalisiirded, miinus kapitalisiirded EL eelarvest valitsustele [1B.12].

| 32. | Kapitalitulu kapitalimaksud [1 A.32] võrdub kapitalimaksud (D.91), kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

32.

Kapitalitulu kapitalimaksud [1 A.32] võrdub kapitalimaksud (D.91), kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 33. | Kapitalikulu [1 A.33] võrdub investeeringud [1 A.34] pluss muu mittefinantsvarade omandamine, neto [1 A.35], pluss tehtavad kapitalisiirded [1 A.36]. |
| --- | --- |

33.

Kapitalikulu [1 A.33] võrdub investeeringud [1 A.34] pluss muu mittefinantsvarade omandamine, neto [1 A.35], pluss tehtavad kapitalisiirded [1 A.36].

| 34. | Investeeringud [1 A.34] võrdub brutokapital põhivarasse (P.51), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused. |
| --- | --- |

34.

Investeeringud [1 A.34] võrdub brutokapital põhivarasse (P.51), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused.

| 35. | Mittefinantsvarade muu omandamine, neto [1 A.35], võrdub varude suurenemine (P.52), väärisesemete omandamine (P.53) ja mittetoodetud mittefinantsvarade omandamine, neto (K.2), kirjendatud kui S.13 varade muutused. |
| --- | --- |

35.

Mittefinantsvarade muu omandamine, neto [1 A.35], võrdub varude suurenemine (P.52), väärisesemete omandamine (P.53) ja mittetoodetud mittefinantsvarade omandamine, neto (K.2), kirjendatud kui S.13 varade muutused.

| 36. | Tehtavad kapitalisiirded [1 A.36] võrdub tehtavad kapitalisiirded (D.9), kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kapitalisiirete laekumine, pluss kapitalisiirded EL eelarvest valitsussektorivälistele üksustele [1B.13] miinus kapitalisiirded valitsuselt EL eelarvesse [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Tehtavad kapitalisiirded [1 A.36] võrdub tehtavad kapitalisiirded (D.9), kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kapitalisiirete laekumine, pluss kapitalisiirded EL eelarvest valitsussektorivälistele üksustele [1B.13] miinus kapitalisiirded valitsuselt EL eelarvesse [1B.7].

| 37. | Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus (excessive deficit procedure, EDP) puudujääk (-) või ülejääk (+) [1 A.37] võrdub S.13 EDP netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (EDPB.9). |
| --- | --- |

37.

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus (excessive deficit procedure, EDP) puudujääk (-) või ülejääk (+) [1 A.37] võrdub S.13 EDP netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) (EDPB.9).

| 38. | EDP maksmisele kuuluv intress [1 A.38] võrdub EDP intress (EDPD.41), kirjendatud kõikide sektorite, v.a S.13, ressursside all. |
| --- | --- |

38.

EDP maksmisele kuuluv intress [1 A.38] võrdub EDP intress (EDPD.41), kirjendatud kõikide sektorite, v.a S.13, ressursside all.

| 39. | Tulu üldiste mobiiltelekommunikatsiooni süsteemide (universal mobile telecommunication systems, UMTS) litsentside müügist [1 A.39] võrdub tulu kolmanda põlve mobiiltelefonilitsentside müügist, kirjendatud kui mittefinantsvara võõrandamine kooskõlas Eurostati otsusega mobiiltelefonilitsentside liigituse kohta. |
| --- | --- |

39.

Tulu üldiste mobiiltelekommunikatsiooni süsteemide (universal mobile telecommunication systems, UMTS) litsentside müügist [1 A.39] võrdub tulu kolmanda põlve mobiiltelefonilitsentside müügist, kirjendatud kui mittefinantsvara võõrandamine kooskõlas Eurostati otsusega mobiiltelefonilitsentside liigituse kohta.

| 40. | Tegelikud sotsiaalmaksed [1 A.40] võrdub tegelikud sotsiaalmaksed (D.611), mis on kirjendatud S.13 ressursside all. |
| --- | --- |

40.

Tegelikud sotsiaalmaksed [1 A.40] võrdub tegelikud sotsiaalmaksed (D.611), mis on kirjendatud S.13 ressursside all.

| 41. | Sotsiaaltoetused, v.a mitterahalised sotsiaalsiirded [1 A.41], võrdub sotsiaaltoetused, v.a mitterahalised sotsiaalsiirded (D.62), kirjendatud S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

41.

Sotsiaaltoetused, v.a mitterahalised sotsiaalsiirded [1 A.41], võrdub sotsiaaltoetused, v.a mitterahalised sotsiaalsiirded (D.62), kirjendatud S.13 kasutamise all.

| 42. | Sisemajanduse kogutoodang [1 A.42] võrdub sisemajanduse kogutoodang (B.1*g) turuhindades. |
| --- | --- |

42.

Sisemajanduse kogutoodang [1 A.42] võrdub sisemajanduse kogutoodang (B.1*g) turuhindades.

| 43. | Sisemajanduse kogutoodang püsihindades [1 A.43] võrdub sisemajanduse kogutoodang (B.1*g) püsihindades. |
| --- | --- |

43.

Sisemajanduse kogutoodang püsihindades [1 A.43] võrdub sisemajanduse kogutoodang (B.1*g) püsihindades.

| 44. | Valitsuse investeeringud püsihindades [1 A.44] võrdub brutokapital põhivarasse (P.51), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused püsihindades. |
| --- | --- |

44.

Valitsuse investeeringud püsihindades [1 A.44] võrdub brutokapital põhivarasse (P.51), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused püsihindades.

Tabel 1B

| 1. | Liikmesriikide maksed EL eelarvesse [1B.1] võrdub EL eelarvesse laekuvad kaudsed maksud pluss rahvusvaheline koostöö (D.74), mille maksab valitsus EL eelarvesse [1B.4], pluss muud jooksvad ülekanded (D.75), maksab valitsus EL eelarvesse [1B.5], pluss kapitalisiirded (D.9), maksab valitsus EL eelarvesse [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriikide maksed EL eelarvesse [1B.1] võrdub EL eelarvesse laekuvad kaudsed maksud pluss rahvusvaheline koostöö (D.74), mille maksab valitsus EL eelarvesse [1B.4], pluss muud jooksvad ülekanded (D.75), maksab valitsus EL eelarvesse [1B.5], pluss kapitalisiirded (D.9), maksab valitsus EL eelarvesse [1B.7].

| 2. | EL eelarvesse laekuvad kaudsed maksud [1B.2] võrdub tootmise ja impordi maksud (D.2), kirjendatud S.212 ressursside all. |
| --- | --- |

2.

EL eelarvesse laekuvad kaudsed maksud [1B.2] võrdub tootmise ja impordi maksud (D.2), kirjendatud S.212 ressursside all.

| 3. | EL eelarvesse laekuvad kaudsed maksud [1B.3] võrdub lisandväärtusemaksu tüüpi maksud (D.211), kirjendatud S.212 ressursside all. |
| --- | --- |

3.

EL eelarvesse laekuvad kaudsed maksud [1B.3] võrdub lisandväärtusemaksu tüüpi maksud (D.211), kirjendatud S.212 ressursside all.

| 4. | Rahvusvaheline koostöö, maksab valitsus EL eelarvesse [1B.4], võrdub rahvusvaheline koostöö (D.74), kirjendatud S.212 ressursside ja S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

4.

Rahvusvaheline koostöö, maksab valitsus EL eelarvesse [1B.4], võrdub rahvusvaheline koostöö (D.74), kirjendatud S.212 ressursside ja S.13 kasutamise all.

| 5. | Muud jooksvad ülekanded, mille teeb valitsus EL eelarvesse [1B.5], võrdub muud jooksvad ülekanded (D.74), kirjendatud S.212 ressursside ja S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

5.

Muud jooksvad ülekanded, mille teeb valitsus EL eelarvesse [1B.5], võrdub muud jooksvad ülekanded (D.74), kirjendatud S.212 ressursside ja S.13 kasutamise all.

| 6. | Muude jooksvate ülekannete, mille teeb valitsus EL eelarvesse, EÜ neljas omaressurss [1B.6] võrdub sisemajanduse kogutoodangul (gross national product, GNP) põhinev neljas omaressurss (ESA 95, punkt 4 138), kirjendatud kui muud jooksvad ülekanded (D.75) S.212 ressursside ja S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

6.

Muude jooksvate ülekannete, mille teeb valitsus EL eelarvesse, EÜ neljas omaressurss [1B.6] võrdub sisemajanduse kogutoodangul (gross national product, GNP) põhinev neljas omaressurss (ESA 95, punkt 4 138), kirjendatud kui muud jooksvad ülekanded (D.75) S.212 ressursside ja S.13 kasutamise all.

| 7. | Kapitalisiirded, mille teeb valitsus EL eelarvesse, [1B.7] võrdub tehtavad kapitalisiirded (D.9), kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja S.212 laekuvad kapitalisiirded. |
| --- | --- |

7.

Kapitalisiirded, mille teeb valitsus EL eelarvesse, [1B.7] võrdub tehtavad kapitalisiirded (D.9), kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja S.212 laekuvad kapitalisiirded.

| 8. | EL kulud liikmesriikides [1B.8] võrdub EL eelarvest makstavad subsiidiumid [1B.9] pluss jooksvad ülekanded (D.7), makstakse EL eelarvest valitsustele [1B.10], pluss jooksvad ülekanded (D.7), makstakse EL eelarvest valitsussektorivälistele üksustele [1B.11], pluss kapitalisiirded (D.9), makstakse EL eelarvest valitsusvälistele üksustele [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

EL kulud liikmesriikides [1B.8] võrdub EL eelarvest makstavad subsiidiumid [1B.9] pluss jooksvad ülekanded (D.7), makstakse EL eelarvest valitsustele [1B.10], pluss jooksvad ülekanded (D.7), makstakse EL eelarvest valitsussektorivälistele üksustele [1B.11], pluss kapitalisiirded (D.9), makstakse EL eelarvest valitsusvälistele üksustele [1B.13].

| 9. | EL eelarvest makstavad subsiidiumid [1B.9] võrdub subsiidiumid (D.3), mis on kirjendatud S.212 ressursside all. |
| --- | --- |

9.

EL eelarvest makstavad subsiidiumid [1B.9] võrdub subsiidiumid (D.3), mis on kirjendatud S.212 ressursside all.

| 10. | Jooksvad ülekanded EL eelarvest valitsusele [1B.10] võrdub rahvusvaheline koostöö (D.74) ja muud jooksvad ülekanded (D.75), kirjendatud S.13 ressursside ja S.212 kasutamise all. |
| --- | --- |

10.

Jooksvad ülekanded EL eelarvest valitsusele [1B.10] võrdub rahvusvaheline koostöö (D.74) ja muud jooksvad ülekanded (D.75), kirjendatud S.13 ressursside ja S.212 kasutamise all.

| 11. | Jooksvad ülekanded EL eelarvest valitsusvälistele üksustele [1B.11] võrdub muud jooksvad ülekanded (D.75), kirjendatud S.212 kasutamise ja kõikide sektorite, v.a S.13, ressursside all. |
| --- | --- |

11.

Jooksvad ülekanded EL eelarvest valitsusvälistele üksustele [1B.11] võrdub muud jooksvad ülekanded (D.75), kirjendatud S.212 kasutamise ja kõikide sektorite, v.a S.13, ressursside all.

| 12. | Kapitalisiirded EL eelarvest valitsusele [1B.12] võrdub laekuvad kapitalisiirded (D.9), kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja S.212 varade muutused. |
| --- | --- |

12.

Kapitalisiirded EL eelarvest valitsusele [1B.12] võrdub laekuvad kapitalisiirded (D.9), kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja S.212 varade muutused.

| 13. | Kapitalisiirded EL eelarvest valitsusvälistele üksustele [1B.13] võrdub tehtavad kapitalisiirded (D.9), kirjendatud kui S.212 varade muutused ning kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

13.

Kapitalisiirded EL eelarvest valitsusvälistele üksustele [1B.13] võrdub tehtavad kapitalisiirded (D.9), kirjendatud kui S.212 varade muutused ning kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 14. | Netolaekumine EL eelarvest [1B.14] võrdub netolaekumine valitsusele EL eelarvest pluss netolaekumine valitsusvälistele üksustele EL eelarvest. |
| --- | --- |

14.

Netolaekumine EL eelarvest [1B.14] võrdub netolaekumine valitsusele EL eelarvest pluss netolaekumine valitsusvälistele üksustele EL eelarvest.

| 15. | Omaressursside kogumise kulud [1B.15] on turutoodangu see osa, mis on kirjendatud S.13 ressursside all, s.o EL eelarvest makstav omaressursside kogumise kulu. |
| --- | --- |

15.

Omaressursside kogumise kulud [1B.15] on turutoodangu see osa, mis on kirjendatud S.13 ressursside all, s.o EL eelarvest makstav omaressursside kogumise kulu.

Tabel 1C

| 1. | Lõpptarbimise kulu [1C.1] võrdub lõpptarbimise kulu (P.3), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

1.

Lõpptarbimise kulu [1C.1] võrdub lõpptarbimise kulu (P.3), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all.

| 2. | Individuaalse tarbimise kulu [1C.1] võrdub individuaalse tarbimise kulu (P.31), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

2.

Individuaalse tarbimise kulu [1C.1] võrdub individuaalse tarbimise kulu (P.31), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all.

| 3. | Kollektiivse tarbimise kulu [1C.3] võrdub kollektiivse tarbimise kulu (P.32), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

3.

Kollektiivse tarbimise kulu [1C.3] võrdub kollektiivse tarbimise kulu (P.32), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all.

| 4. | Hüvitised töötajatele [1C.4] võrdub [1 A.27]. |
| --- | --- |

4.

Hüvitised töötajatele [1C.4] võrdub [1 A.27].

| 5. | Vahetarbimine [1C.5] võrdub [1 A.29]. |
| --- | --- |

5.

Vahetarbimine [1C.5] võrdub [1 A.29].

| 6. | Turutootjate poolt tehtud mitterahalised sotsiaalsiirded [1C.6] võrdub turutootjate poolt kodumajapidamistele tehtud mitterahaliste sotsiaalsiiretega seotud kulud (D.6311 + D.63121 + D.63131), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

6.

Turutootjate poolt tehtud mitterahalised sotsiaalsiirded [1C.6] võrdub turutootjate poolt kodumajapidamistele tehtud mitterahaliste sotsiaalsiiretega seotud kulud (D.6311 + D.63121 + D.63131), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all.

| 7. | Põhivara kulum [1C.7] võrdub põhivara kulum (K.1), mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

7.

Põhivara kulum [1C.7] võrdub põhivara kulum (K.1), mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 8. | Tootmiselt makstud maksud miinus saadud subsiidium [1C.8] võrdub muud tootmismaksud (D.29), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all, miinus muud saadud tootmissubsiidiumid (D.39), kirjendatud S.13 kasutamise all. |
| --- | --- |

8.

Tootmiselt makstud maksud miinus saadud subsiidium [1C.8] võrdub muud tootmismaksud (D.29), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all, miinus muud saadud tootmissubsiidiumid (D.39), kirjendatud S.13 kasutamise all.

| 9. | Tegevuse netoülejääk [1C.9] võrdub S.13 tegevuse netoülejääk (B.2n). |
| --- | --- |

9.

Tegevuse netoülejääk [1C.9] võrdub S.13 tegevuse netoülejääk (B.2n).

| 10. | Müük [1C.10] võrdub [1 A.20]. |
| --- | --- |

10.

Müük [1C.10] võrdub [1 A.20].

| 11. | Lõpptarbimise kulu püsihindades [1C.11] võrdub lõpptarbimise kulu (P.3), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all püsihindades. |
| --- | --- |

11.

Lõpptarbimise kulu püsihindades [1C.11] võrdub lõpptarbimise kulu (P.3), mis on kirjendatud S.13 kasutamise all püsihindades.

Tabel 2 A

| 1. | Puudujääk (-) või ülejääk (+) [2 A.1] võrdub [1 A.1]. |
| --- | --- |

1.

Puudujääk (-) või ülejääk (+) [2 A.1] võrdub [1 A.1].

| 2. | Finants- ja mittefinantskontode vaheline korrektsioon [2 A.2] võrdub puudujääk (-) või ülejääk (+) [2 A.1] miinus netotehingud finantsvara ja kohustustega [2 A.3]. |
| --- | --- |

2.

Finants- ja mittefinantskontode vaheline korrektsioon [2 A.2] võrdub puudujääk (-) või ülejääk (+) [2 A.1] miinus netotehingud finantsvara ja kohustustega [2 A.3].

| 3. | Netotehingud finantsvara ja kohustustega [2 A.3] võrdub finantsvarade omandamistehingutega, neto, [2 A.4] miinus tehingud kohustustega, neto, [2 A.15]. |
| --- | --- |

3.

Netotehingud finantsvara ja kohustustega [2 A.3] võrdub finantsvarade omandamistehingutega, neto, [2 A.4] miinus tehingud kohustustega, neto, [2 A.15].

| 4. | Tehingud finantsvaradega [2 A.4] võrdub tehingud sularaha ja hoiustega (F.2) [2 A.5], tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad (F.33) [2 A.6], tehingud tuletisinstrumentidega (F.34) [2 A.7], tehingud laenudega (F.4) [2 A.8], tehingud aktsiate ja muu kapitaliga (F.5) [2 A.9] ja tehingud finantsvaraga [2 A.13], mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

4.

Tehingud finantsvaradega [2 A.4] võrdub tehingud sularaha ja hoiustega (F.2) [2 A.5], tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad (F.33) [2 A.6], tehingud tuletisinstrumentidega (F.34) [2 A.7], tehingud laenudega (F.4) [2 A.8], tehingud aktsiate ja muu kapitaliga (F.5) [2 A.9] ja tehingud finantsvaraga [2 A.13], mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 5. | Tehingud sularaha ja hoiustega (varad) [2 A.5] võrdub sularaha ja hoiuste omandamine, neto, (F.2), mis kirjendatakse kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

5.

Tehingud sularaha ja hoiustega (varad) [2 A.5] võrdub sularaha ja hoiuste omandamine, neto, (F.2), mis kirjendatakse kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 6. | Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad, lühi- ja pikaajaliste väärtpaberitega [2 A.6] võrdub väärtpaberite, v.a aktsiad, omandamine, neto, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

6.

Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad, lühi- ja pikaajaliste väärtpaberitega [2 A.6] võrdub väärtpaberite, v.a aktsiad, omandamine, neto, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 7. | Tehingud tuletisinstrumentidega (varad) [2 A.7] võrdub tuletisinstrumentidega seotud netomaksed (F.34), mis kirjendatakse kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

7.

Tehingud tuletisinstrumentidega (varad) [2 A.7] võrdub tuletisinstrumentidega seotud netomaksed (F.34), mis kirjendatakse kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 8. | Tehingud laenudega (varad) [2 A.8] võrdub uute laenude andmine valitsuse poolt (F.4), mis kirjendatakse kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

8.

Tehingud laenudega (varad) [2 A.8] võrdub uute laenude andmine valitsuse poolt (F.4), mis kirjendatakse kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 9. | Tehingud aktsiate ja muude omandiväärtpaberitega (varad) [2 A.9] võrdub aktsiate ja muude omandiväärtpaberite omandamine, neto, (F.5), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused. |
| --- | --- |

9.

Tehingud aktsiate ja muude omandiväärtpaberitega (varad) [2 A.9] võrdub aktsiate ja muude omandiväärtpaberite omandamine, neto, (F.5), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused.

| 10. | Erastamine (neto) [2 A.10] võrdub tehingud aktsiate ja muude omandiväärtpaberitega (F.5), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja S.11 või S.12 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja mida teostab S.13 võlgneva üksuse üle kontrolli loovutamise või saamise menetluses (ESA 95, punkt 2.26); (3) vastavaid tehinguid võib S.13 teostada vahetult võlgneva üksusega või muu krediteeriva üksusega. |
| --- | --- |

10.

Erastamine (neto) [2 A.10] võrdub tehingud aktsiate ja muude omandiväärtpaberitega (F.5), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja S.11 või S.12 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja mida teostab S.13 võlgneva üksuse üle kontrolli loovutamise või saamise menetluses (ESA 95, punkt 2.26); (3) vastavaid tehinguid võib S.13 teostada vahetult võlgneva üksusega või muu krediteeriva üksusega.

| 11. | Omakapitali juurdemaksed (neto) [2 A.11] võrdub tehingud aktsiate ja muu kapitaliga (F.5), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja S.11 või S.12 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja mida ei teosta S.13 võlgneva ettevõtte üle kontrolli loovutamise või saamise menetluses, vaid teostab S.13 vahetult võlgneva üksusega. |
| --- | --- |

11.

Omakapitali juurdemaksed (neto) [2 A.11] võrdub tehingud aktsiate ja muu kapitaliga (F.5), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja S.11 või S.12 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja mida ei teosta S.13 võlgneva ettevõtte üle kontrolli loovutamise või saamise menetluses, vaid teostab S.13 vahetult võlgneva üksusega.

| 12. | Muu [2 A.12] võrdub tehingud aktsiate ja muude omandiväärtpaberitega (F.5), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja S.11, S.12 või S.14 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja mida ei teosta S.13 võlgneva üksuse üle kontrolli loovutamise või saamise menetluses ega S.13 vahetult võlgneva üksusega, vaid muu krediteeriva üksusega. |
| --- | --- |

12.

Muu [2 A.12] võrdub tehingud aktsiate ja muude omandiväärtpaberitega (F.5), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja S.11, S.12 või S.14 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja mida ei teosta S.13 võlgneva üksuse üle kontrolli loovutamise või saamise menetluses ega S.13 vahetult võlgneva üksusega, vaid muu krediteeriva üksusega.

| 13. | Tehingud muu finantsvaraga [2 A.13] võrdub rahalise kulla ja laenu eriõiguste (SDR) omandamine, neto, (F.1), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused, kindlustustehnilised reservid (F.6) ja muud laekumised (F.7), kirjendatud kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

13.

Tehingud muu finantsvaraga [2 A.13] võrdub rahalise kulla ja laenu eriõiguste (SDR) omandamine, neto, (F.1), mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused, kindlustustehnilised reservid (F.6) ja muud laekumised (F.7), kirjendatud kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 14. | Tehingud muu finantsvaraga, millest kogunenud maksud miinus maksulaekumised sularahas [2 A.14] võrdub selle osaga muudest laekumata/maksmata arvetest (F.7 varad), mis on seotud maksude ja sotsiaalmaksetega ja kirjendatud D2, D5, D6 ja D91 all, miinus tegelikult laekunud maksud, mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

14.

Tehingud muu finantsvaraga, millest kogunenud maksud miinus maksulaekumised sularahas [2 A.14] võrdub selle osaga muudest laekumata/maksmata arvetest (F.7 varad), mis on seotud maksude ja sotsiaalmaksetega ja kirjendatud D2, D5, D6 ja D91 all, miinus tegelikult laekunud maksud, mis on kirjendatud kui S.13 varade muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 15. | Tehingud kohustustega (konsolideeritud) [2 A.15] võrdub tehingud sularaha ja hoiustega (F.2) [2 A.16], tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (F.331) [2 A.17], tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (F.332) [2 A.18], tehingud tuletisinstrumentidega (F.34) [2 A.19], tehingud laenudega (F.4) [2 A.20] ja tehingud muude kohustustega [2 A.22], mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused. |
| --- | --- |

15.

Tehingud kohustustega (konsolideeritud) [2 A.15] võrdub tehingud sularaha ja hoiustega (F.2) [2 A.16], tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (F.331) [2 A.17], tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (F.332) [2 A.18], tehingud tuletisinstrumentidega (F.34) [2 A.19], tehingud laenudega (F.4) [2 A.20] ja tehingud muude kohustustega [2 A.22], mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused.

| 16. | Tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) [2 A.16] võrdub sularaha ja hoiuste omandamine, neto, (F.2), mis kirjendatakse kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused. |
| --- | --- |

16.

Tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) [2 A.16] võrdub sularaha ja hoiuste omandamine, neto, (F.2), mis kirjendatakse kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused.

| 17. | Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad, lühiajalised väärtpaberid (kohustused) [2 A.17] võrdub väärtpaberite, v.a aktsiad, omandamine, neto, v.a tuletisinstrumendid (F.331), mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle (F.331) ja mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused. |
| --- | --- |

17.

Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad, lühiajalised väärtpaberid (kohustused) [2 A.17] võrdub väärtpaberite, v.a aktsiad, omandamine, neto, v.a tuletisinstrumendid (F.331), mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle (F.331) ja mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused.

| 18. | Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad, pikaajalised väärtpaberid (kohustused) [2 A.18] võrdub väärtpaberite, v.a aktsiad, omandamine, neto, v.a tuletisinstrumendid, mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta (F332) ja mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused. |
| --- | --- |

18.

Tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad, pikaajalised väärtpaberid (kohustused) [2 A.18] võrdub väärtpaberite, v.a aktsiad, omandamine, neto, v.a tuletisinstrumendid, mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta (F332) ja mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused.

| 19. | Tehingud tuletisinstrumentidega (kohustused) [2 A.19] võrdub tuletisinstrumentidega seotud netolaekumised (F.34), mis kirjendatakse kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused. |
| --- | --- |

19.

Tehingud tuletisinstrumentidega (kohustused) [2 A.19] võrdub tuletisinstrumentidega seotud netolaekumised (F.34), mis kirjendatakse kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused.

| 20. | Tehingud laenudega (kohustused) [2 A.20] võrdub uute laenude võtmine valitsuse poolt (F.4), millest on maha arvatud seniste laenude tagasimaksed ja mis kirjendatakse kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused. |
| --- | --- |

20.

Tehingud laenudega (kohustused) [2 A.20] võrdub uute laenude võtmine valitsuse poolt (F.4), millest on maha arvatud seniste laenude tagasimaksed ja mis kirjendatakse kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused.

| 21. | Tehingud keskpangalt saadud laenudega [2 A.21] võrdub tehingud laenudega (F.4), mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja S.121 varade muutused. |
| --- | --- |

21.

Tehingud keskpangalt saadud laenudega [2 A.21] võrdub tehingud laenudega (F.4), mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja S.121 varade muutused.

| 22. | Tehingud muude kohustustega [2 A.22] võrdub kindlustustehniliste reservidega (F.6) ja maksmata arvetega (F.7) seotud kohustuste tekkimine, neto, mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused. |
| --- | --- |

22.

Tehingud muude kohustustega [2 A.22] võrdub kindlustustehniliste reservidega (F.6) ja maksmata arvetega (F.7) seotud kohustuste tekkimine, neto, mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.13, varade muutused.

| 23. | Tehingud võlainstrumentidega (konsolideeritud) [2 A.23] võrdub sularaha ja hoiustega (F.2) [2 A.16], väärtpaberitega, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid [2 A.17 ja 2 A.18] (F.33), ja laenudega seotud kohustuste tekkimine, neto. See on ka kehtestatud valitsussektori laenunõudlus (general government borrowing requirement, GGBR). |
| --- | --- |

23.

Tehingud võlainstrumentidega (konsolideeritud) [2 A.23] võrdub sularaha ja hoiustega (F.2) [2 A.16], väärtpaberitega, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid [2 A.17 ja 2 A.18] (F.33), ja laenudega seotud kohustuste tekkimine, neto. See on ka kehtestatud valitsussektori laenunõudlus (general government borrowing requirement, GGBR).

| 24. | Tehingud pikaajaliste võlainstrumentidega [2 A.24] võrdub kohustuste tekkimine seoses võlainstrumentidega, neto [2 A.23], mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta. |
| --- | --- |

24.

Tehingud pikaajaliste võlainstrumentidega [2 A.24] võrdub kohustuste tekkimine seoses võlainstrumentidega, neto [2 A.23], mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta.

| 25. | Tehingud siseriiklikus vääringus võlainstrumentidega [2 A.25] võrdub võlainstrumentidega seotud kohustuste tekkimine, neto [2 A.23], vääringustatud liikmesriigi seaduslikus maksevahendis. |
| --- | --- |

25.

Tehingud siseriiklikus vääringus võlainstrumentidega [2 A.25] võrdub võlainstrumentidega seotud kohustuste tekkimine, neto [2 A.23], vääringustatud liikmesriigi seaduslikus maksevahendis.

| 26. | Tehingud osalevas vääringus võlainstrumentidega [2 A.26] võrdub eküüs vääringustatud võlainstrumentidega seotud kohustuste tekkimine, neto[2 A.23], pluss euros vääringustatud võlainstrumendid enne liikmesriigis euro kasutuselevõttu, pluss osaleva liikmesriigi seaduslikus maksevahendis vääringustatud võlainstrumendid enne osalevaks liikmesriigiks saamist. Välja on jäetud riigi vääring [2 A.25]. |
| --- | --- |

26.

Tehingud osalevas vääringus võlainstrumentidega [2 A.26] võrdub eküüs vääringustatud võlainstrumentidega seotud kohustuste tekkimine, neto[2 A.23], pluss euros vääringustatud võlainstrumendid enne liikmesriigis euro kasutuselevõttu, pluss osaleva liikmesriigi seaduslikus maksevahendis vääringustatud võlainstrumendid enne osalevaks liikmesriigiks saamist. Välja on jäetud riigi vääring [2 A.25].

| 27. | Tehingud mitteosalevas vääringus võlainstrumentidega [2 A.27] võrdub [2 A.25]-s või [2 A.26]-s mittesisalduvate võlainstrumentidega seotud kohustuste tekkimine, neto. |
| --- | --- |

27.

Tehingud mitteosalevas vääringus võlainstrumentidega [2 A.27] võrdub [2 A.25]-s või [2 A.26]-s mittesisalduvate võlainstrumentidega seotud kohustuste tekkimine, neto.

| 28. | Muud vood [2 A.28] võrdub hindamise mõju laenule [2 A.29] pluss muud muutused võla mahus [2 A.32]. |
| --- | --- |

28.

Muud vood [2 A.28] võrdub hindamise mõju laenule [2 A.29] pluss muud muutused võla mahus [2 A.32].

| 29. | Laenu hindamise mõju [2 A.29] võrdub välisvaluutaga seotud kasum ja kahjum [2 A.30] pluss muu hindamise mõju – nimiväärtus [2 A.31]. |
| --- | --- |

29.

Laenu hindamise mõju [2 A.29] võrdub välisvaluutaga seotud kasum ja kahjum [2 A.30] pluss muu hindamise mõju – nimiväärtus [2 A.31].

| 30. | Kasum ja kahjum valuutapositsioonidest [2 A.30] võrdub võla [3 A.1] nominaalpositsiooni kasum/kahjum (K.11), kus väärtus muutub riigi vääringusse konverteerimisel valuutakursi muutuste tõttu. |
| --- | --- |

30.

Kasum ja kahjum valuutapositsioonidest [2 A.30] võrdub võla [3 A.1] nominaalpositsiooni kasum/kahjum (K.11), kus väärtus muutub riigi vääringusse konverteerimisel valuutakursi muutuste tõttu.

| 31. | Muu hindamise mõju (nimiväärtus) [2 A.31] võrdub võla muutus [2 A.33] miinus tehingud võlainstrumentidega [2 A.23] miinus kasum ja kahjum valuutapositsioonidest [2 A.30] miinus muud muutused võla mahus [2 A.32]. |
| --- | --- |

31.

Muu hindamise mõju (nimiväärtus) [2 A.31] võrdub võla muutus [2 A.33] miinus tehingud võlainstrumentidega [2 A.23] miinus kasum ja kahjum valuutapositsioonidest [2 A.30] miinus muud muutused võla mahus [2 A.32].

| 32. | Muud muutused võla mahus [2 A.32] võrdub muud mahu muutused (K.7, K.8, K.10 ja K.12) kohustustes, mida liigitatakse kas sularaha ja hoiustena (AF.2), väärtpaberitena, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (AF.33) või laenudena (AF.4), mis ei ole S.13 varad. |
| --- | --- |

32.

Muud muutused võla mahus [2 A.32] võrdub muud mahu muutused (K.7, K.8, K.10 ja K.12) kohustustes, mida liigitatakse kas sularaha ja hoiustena (AF.2), väärtpaberitena, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (AF.33) või laenudena (AF.4), mis ei ole S.13 varad.

| 33. | Muutus võlas [2 A.33] võrdub võlg [3 A.1] aastal t miinus võlg [3 A.1] aastal t-1. |
| --- | --- |

33.

Muutus võlas [2 A.33] võrdub võlg [3 A.1] aastal t miinus võlg [3 A.1] aastal t-1.

Tabel 2B

| 1. | Tehingud võlainstrumentidega – konsolideerimata [2B.1] võrdub tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.2] pluss tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.3], tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.4], pluss tehingud keskpangalt saadud laenudega [2B.5] pluss tehingud muude laenudega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Tehingud võlainstrumentidega – konsolideerimata [2B.1] võrdub tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.2] pluss tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.3], tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.4], pluss tehingud keskpangalt saadud laenudega [2B.5] pluss tehingud muude laenudega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.6].

| 2. | Tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.2] võrdub tehingud sularaha ja hoiustega (F.2), mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

2.

Tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.2] võrdub tehingud sularaha ja hoiustega (F.2), mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 3. | Tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.3] võrdub tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle ja mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

3.

Tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.3] võrdub tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle ja mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 4. | Tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.4] võrdub tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta ja mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused. |
| --- | --- |

4.

Tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.4] võrdub tehingud väärtpaberitega, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta ja mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused.

| 5. | Tehingud keskpangalt saadud laenudega [2B.5] võrdub tehingud laenudega (F.4), mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja S.121 varade muutused. |
| --- | --- |

5.

Tehingud keskpangalt saadud laenudega [2B.5] võrdub tehingud laenudega (F.4), mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja S.121 varade muutused.

| 6. | Tehingud muude laenudega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.6] võrdub tehingud laenudega (F.4), mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.121, varade muutused. |
| --- | --- |

6.

Tehingud muude laenudega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.6] võrdub tehingud laenudega (F.4), mis on kirjendatud kui S.13 kohustuste ja netoväärtuse muutused ja kõikide sektorite, v.a S.121, varade muutused.

| 7. | Konsolideeritud tehingud [2B.7] võrdub tehingud võlainstrumentidega (konsolideerimata) [2B.1] miinus konsolideeritud tehingud võlainstrumentidega [2 A.23]. |
| --- | --- |

7.

Konsolideeritud tehingud [2B.7] võrdub tehingud võlainstrumentidega (konsolideerimata) [2B.1] miinus konsolideeritud tehingud võlainstrumentidega [2 A.23].

| 8. | Konsolideerimistehingud (sularaha ja hoiused) [2B.8] võrdub tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.2] miinus konsolideeritud tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) [2 A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konsolideerimistehingud (sularaha ja hoiused) [2B.8] võrdub tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.2] miinus konsolideeritud tehingud sularaha ja hoiustega (kohustused) [2 A.16].

| 9. | Konsolideerimistehingud (lühiajalised väärtpaberid) [2B0,9] võrdub tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.3] miinus konsolideeritud tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (kohustused) [2 A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konsolideerimistehingud (lühiajalised väärtpaberid) [2B0,9] võrdub tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.3] miinus konsolideeritud tehingud lühiajaliste väärtpaberitega (kohustused) [2 A.17].

| 10. | Konsolideerimistehingud (pikaajalised väärtpaberid) [2B.10] võrdub tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.4] miinus konsolideeritud tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (kohustused) [2 A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konsolideerimistehingud (pikaajalised väärtpaberid) [2B.10] võrdub tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.4] miinus konsolideeritud tehingud pikaajaliste väärtpaberitega (kohustused) [2 A.18].

| 11. | Konsolideeritud tehingud (laenud) [2B.11] võrdub tehingud muude laenudega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.6] miinus konsolideeritud tehingud laenudega (kohustused) [2 A.20] miinus tehingud keskpangalt saadud laenudega [2 A.21]. |
| --- | --- |

11.

Konsolideeritud tehingud (laenud) [2B.11] võrdub tehingud muude laenudega (kohustused) (konsolideerimata) [2B.6] miinus konsolideeritud tehingud laenudega (kohustused) [2 A.20] miinus tehingud keskpangalt saadud laenudega [2 A.21].

Tabel 3 A

| 1. | Võlg [3 A.1] võrdub võlg vastavalt määratlusele määruses (EÜ) nr 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Võlg [3 A.1] võrdub võlg vastavalt määratlusele määruses (EÜ) nr 3605/93.

| 2. | Võlg – sularaha ja hoiused (kohustused) [3 A.2] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis hõlmab sularaha ja hoiuste instrumenti (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Võlg – sularaha ja hoiused (kohustused) [3 A.2] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis hõlmab sularaha ja hoiuste instrumenti (AF.2).

| 3. | Võlg – lühiajalised väärtpaberid (kohustused) [3 A.3] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis hõlmab väärtpaberite instrumenti, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (AF.33), mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle. |
| --- | --- |

3.

Võlg – lühiajalised väärtpaberid (kohustused) [3 A.3] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis hõlmab väärtpaberite instrumenti, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (AF.33), mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle.

| 4. | Võlg (pikaajalised väärtpaberid) (kohustused) [3 A.4] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis hõlmab väärtpaberite instrumenti, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (AF.33), mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta. |
| --- | --- |

4.

Võlg (pikaajalised väärtpaberid) (kohustused) [3 A.4] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis hõlmab väärtpaberite instrumenti, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (AF.33), mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta.

| 5. | Võlg – keskpangalt saadud laen (kohustused) [3 A.5] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis hõlmab laenude instrumenti (AF.4) ja mis on S.121 vara. |
| --- | --- |

5.

Võlg – keskpangalt saadud laen (kohustused) [3 A.5] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis hõlmab laenude instrumenti (AF.4) ja mis on S.121 vara.

| 6. | Võlg – muud laenud (kohustused) [3 A.6] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis hõlmab laenude instrumenti (AF.4) ja mis ei ole S.121 vara. |
| --- | --- |

6.

Võlg – muud laenud (kohustused) [3 A.6] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis hõlmab laenude instrumenti (AF.4) ja mis ei ole S.121 vara.

| 7. | Liikmesriigi residentide poolt hoitavad võlakirjad [3 A.7] võrdub keskpanga poolt hoitavad võlakirjad [3 A.8], muude rahaloomeasutuste poolt hoitavad võlakirjad [3 A.9], muude finantsasutuste poolt hoitavad võlakirjad [3 A.10] ja muude liikmesriigi residentide poolt hoitavad võlakirjad [3 A.11]. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriigi residentide poolt hoitavad võlakirjad [3 A.7] võrdub keskpanga poolt hoitavad võlakirjad [3 A.8], muude rahaloomeasutuste poolt hoitavad võlakirjad [3 A.9], muude finantsasutuste poolt hoitavad võlakirjad [3 A.10] ja muude liikmesriigi residentide poolt hoitavad võlakirjad [3 A.11].

| 8. | Keskpanga poolt hoitavad võlakirjad [3 A.8] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.121 vara. |
| --- | --- |

8.

Keskpanga poolt hoitavad võlakirjad [3 A.8] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.121 vara.

| 9. | Muude rahaloomeasutuste poolt hoitavad võlakirjad [3 A.9] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.122 vara. |
| --- | --- |

9.

Muude rahaloomeasutuste poolt hoitavad võlakirjad [3 A.9] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.122 vara.

| 10. | Muude finantsasutuste poolt hoitavad võlakirjad [3 A.10] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.123, S.124 või S.125 vara. |
| --- | --- |

10.

Muude finantsasutuste poolt hoitavad võlakirjad [3 A.10] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.123, S.124 või S.125 vara.

| 11. | Liikmesriigi muude residentide poolt hoitavad võlakirjad [3 A.11] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.11, S.14 või S.15 vara. |
| --- | --- |

11.

Liikmesriigi muude residentide poolt hoitavad võlakirjad [3 A.11] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.11, S.14 või S.15 vara.

| 12. | Liikmesriigi mitteresidentide poolt hoitavad võlakirjad [3 A.12] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.2 vara. |
| --- | --- |

12.

Liikmesriigi mitteresidentide poolt hoitavad võlakirjad [3 A.12] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.2 vara.

| 13. | Võlg riigi vääringus [3 A.13] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on vääringustatud liikmesriigi seaduslikus maksevahendis. |
| --- | --- |

13.

Võlg riigi vääringus [3 A.13] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on vääringustatud liikmesriigi seaduslikus maksevahendis.

| 14. | Osalevas välisvaluutas vääringustatud võlg [3 A.14] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis oli vääringustatud osaleva liikmesriigi seaduslikus maksevahendis enne tema saamist osalevaks liikmesriigiks (v.a riigi vääring [3 A.13]), pluss eküüs või euros vääringustatud võlg. |
| --- | --- |

14.

Osalevas välisvaluutas vääringustatud võlg [3 A.14] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis oli vääringustatud osaleva liikmesriigi seaduslikus maksevahendis enne tema saamist osalevaks liikmesriigiks (v.a riigi vääring [3 A.13]), pluss eküüs või euros vääringustatud võlg.

| 15. | Mitteosalevas välisvaluutas vääringustatud võlg [3 A.15] võrdub võla see osa [3 A.1], mis pole hõlmatud [3 A.13]-s või [3 A.14]-s. |
| --- | --- |

15.

Mitteosalevas välisvaluutas vääringustatud võlg [3 A.15] võrdub võla see osa [3 A.1], mis pole hõlmatud [3 A.13]-s või [3 A.14]-s.

| 16. | Lühiajaline võlg [3 A.16] võrdub võla see osa [3 A.1], mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle. |
| --- | --- |

16.

Lühiajaline võlg [3 A.16] võrdub võla see osa [3 A.1], mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle.

| 17. | Pikaajaline võlg [3 A.17] võrdub võla see osa [3 A.1], mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta. |
| --- | --- |

17.

Pikaajaline võlg [3 A.17] võrdub võla see osa [3 A.1], mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta.

| 18. | Muutuv intressimääraga pikaajaline võlg [3 A.18] võrdub pikaajalise võla selle osaga [3 A.17], mille intressimäär on muutuv. |
| --- | --- |

18.

Muutuv intressimääraga pikaajaline võlg [3 A.18] võrdub pikaajalise võla selle osaga [3 A.17], mille intressimäär on muutuv.

| 19. | Võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni üks aasta [3 A.19], võrdub võla selle osaga [3 A.1], mille tähtaja lõpuni on jäänud üks aasta või alla selle. |
| --- | --- |

19.

Võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni üks aasta [3 A.19], võrdub võla selle osaga [3 A.1], mille tähtaja lõpuni on jäänud üks aasta või alla selle.

| 20. | Võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat [3 A.20], võrdub võla selle osaga [3 A.1], mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat. |
| --- | --- |

20.

Võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat [3 A.20], võrdub võla selle osaga [3 A.1], mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat.

| 21. | Muutuva intressimääraga võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat [3 A.21], võrdub võla, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat [3 A.20], selle osaga [3 A.1], mille intressimäär on muutuv. |
| --- | --- |

21.

Muutuva intressimääraga võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat [3 A.21], võrdub võla, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat [3 A.20], selle osaga [3 A.1], mille intressimäär on muutuv.

| 22. | Võlg, mille tähtaja lõpuni on üle viie aasta [3 A.22] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mille tähtaja lõpuni on jäänud üle viie aasta. |
| --- | --- |

22.

Võlg, mille tähtaja lõpuni on üle viie aasta [3 A.22] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mille tähtaja lõpuni on jäänud üle viie aasta.

| 23. | Muutuva intressimääraga võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle viie aasta [3 A.23], võrdub võla, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle viie aasta, selle osaga [3 A.22], mille intressimäär on muutuv. |
| --- | --- |

23.

Muutuva intressimääraga võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle viie aasta [3 A.23], võrdub võla, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle viie aasta, selle osaga [3 A.22], mille intressimäär on muutuv.

| 24. | Kohaliku omavalitsuse võlaosa [3 A.24] on S.1311 kohustused, mis ei ole S.1313 varad, miinus S.1313 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Kohaliku omavalitsuse võlaosa [3 A.24] on S.1311 kohustused, mis ei ole S.1313 varad, miinus S.1313 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1311 [3B.15].

| 25. | Regionaalse valitsuse võlaosa [3 A.25] on S.1312 kohustused, mis ei ole S.1312 varad, miinus S.1312 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Regionaalse valitsuse võlaosa [3 A.25] on S.1312 kohustused, mis ei ole S.1312 varad, miinus S.1312 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1312 [3B.16].

| 26. | Kohaliku omavalitsuse võlaosa [3 A.26] on S.1313 kohustused, mis ei ole S.1313 varad, miinus S.1313 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Kohaliku omavalitsuse võlaosa [3 A.26] on S.1313 kohustused, mis ei ole S.1313 varad, miinus S.1313 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1313 [3B.17].

| 27. | Sotsiaalkindlustuse võlaosa [3 A.27] on S.1314 kohustused, mis ei ole S.1314 varad, miinus S.1314 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Sotsiaalkindlustuse võlaosa [3 A.27] on S.1314 kohustused, mis ei ole S.1314 varad, miinus S.1314 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1314 [3B.18].

| 28. | Võla keskmine järelejäänud tähtaeg [3 A.28] võrdub tasumata summadega kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg väljendatuna aastates. |
| --- | --- |

28.

Võla keskmine järelejäänud tähtaeg [3 A.28] võrdub tasumata summadega kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg väljendatuna aastates.

| 29. | Võlg (nullkupongvõlakirjad) [3 A.29] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on nullkupongvõlakirjades, s.o kupongimakseta võlakirjades, mille intress põhineb erinevusel väljaostu- ja emissioonihinna vahel. |
| --- | --- |

29.

Võlg (nullkupongvõlakirjad) [3 A.29] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on nullkupongvõlakirjades, s.o kupongimakseta võlakirjades, mille intress põhineb erinevusel väljaostu- ja emissioonihinna vahel.

Tabel 3B

| 1. | Võlg – konsolideerimata [3B.1] võrdub S.13 kohustused, sh võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.13 varad. |
| --- | --- |

1.

Võlg – konsolideerimata [3B.1] võrdub S.13 kohustused, sh võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.13 varad.

| 2. | Konsolideerimise osad [3B.1] võrdub S.13 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.13 varad |
| --- | --- |

2.

Konsolideerimise osad [3B.1] võrdub S.13 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.13 varad

| 3. | Konsolideerimise osad – sularaha ja hoiused [3B.3] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi sularaha ja hoiused (F.2). |
| --- | --- |

3.

Konsolideerimise osad – sularaha ja hoiused [3B.3] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi sularaha ja hoiused (F.2).

| 4. | Konsolideerimise osad – lühiajalised väärtpaberid [3B.4] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi väärtpaberid, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle. |
| --- | --- |

4.

Konsolideerimise osad – lühiajalised väärtpaberid [3B.4] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi väärtpaberid, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle.

| 5. | Konsolideerimise osad – pikaajalised väärtpaberid [3B.5] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi väärtpaberid, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta. |
| --- | --- |

5.

Konsolideerimise osad – pikaajalised väärtpaberid [3B.5] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi väärtpaberid, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta.

| 6. | Konsolideerimise osad (laenud) [3B.6] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi laenud (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konsolideerimise osad (laenud) [3B.6] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi laenud (F.4).

| 7. | Keskvalitsuse emiteeritud võlg [3B.7] võrdub S.1311 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1311 varad. |
| --- | --- |

7.

Keskvalitsuse emiteeritud võlg [3B.7] võrdub S.1311 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1311 varad.

| 8. | Keskvalitsuse emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.8], võrdub S.1311 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1312, S.1313 või S.1314 varad. |
| --- | --- |

8.

Keskvalitsuse emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.8], võrdub S.1311 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1312, S.1313 või S.1314 varad.

| 9. | Regionaalse valitsuse emiteeritud võlakirjad [3B.9] võrdub S.1312 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1312 varad. |
| --- | --- |

9.

Regionaalse valitsuse emiteeritud võlakirjad [3B.9] võrdub S.1312 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1312 varad.

| 10. | Regionaalse valitsuse emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.10], võrdub S.1312 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311, S.1313 või S.1314 varad. |
| --- | --- |

10.

Regionaalse valitsuse emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.10], võrdub S.1312 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311, S.1313 või S.1314 varad.

| 11. | Kohaliku omavalitsuse emiteeritud võlakirjad [3B.11] võrdub S.1313 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1313 varad. |
| --- | --- |

11.

Kohaliku omavalitsuse emiteeritud võlakirjad [3B.11] võrdub S.1313 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1313 varad.

| 12. | Kohaliku omavalitsuse emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.12] võrdub S.1313 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311, S.1312 või S.1314 varad. |
| --- | --- |

12.

Kohaliku omavalitsuse emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.12] võrdub S.1313 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311, S.1312 või S.1314 varad.

| 13. | Sotsiaalkindlustusfondide emiteeritud võlakirjad [3B.13] võrdub S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1314 varad. |
| --- | --- |

13.

Sotsiaalkindlustusfondide emiteeritud võlakirjad [3B.13] võrdub S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1314 varad.

| 14. | Sotsiaalkindlustusfondide emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.14] võrdub S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311, S.1312 või S.1313 varad. |
| --- | --- |

14.

Sotsiaalkindlustusfondide emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.14] võrdub S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311, S.1312 või S.1313 varad.

| 15. | Keskvalitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorid [3B.15], võrdub of S.1312, S.1313 või S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311 varad. |
| --- | --- |

15.

Keskvalitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorid [3B.15], võrdub of S.1312, S.1313 või S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311 varad.

| 16. | Regionaalse valitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorite üksused [3B.16], võrdub of S.1311, S.1313 või S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1312 varad. |
| --- | --- |

16.

Regionaalse valitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorite üksused [3B.16], võrdub of S.1311, S.1313 või S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1312 varad.

| 17. | Kohaliku omavalitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorite üksused [3B.17], võrdub S.1311, S.1312 või S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1313 varad. |
| --- | --- |

17.

Kohaliku omavalitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorite üksused [3B.17], võrdub S.1311, S.1312 või S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1313 varad.

| 18. | Sotsiaalkindlustusfondide poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorite üksused [3B.18], võrdub S.1311, S.1312 või S.1313 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1314 varad.” |
| --- | --- |

18.

Sotsiaalkindlustusfondide poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorite üksused [3B.18], võrdub S.1311, S.1312 või S.1313 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1314 varad.”

---

(1)  EÜT L 332, 31.12.93, lk 7.

1

(2)  [x.y] osutab kategooriale number y tabelis x.

2

(3)  Selle tulemusel liigitatakse võlgnev üksus allsektorist S.11001 või S.12x01 allsektorisse S.1102/3 või S.12x02/3 või vastupidi.

3

---

Parandused

| 17.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/50

---

Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsuse 2007/777/EÜ (millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 312, 30. november 2007
  )

Leheküljel 51 artikli 3 alapunktis a

asendatakse

| „a) | vastavad I lisa punktides 1 ja 2 sätestatud päritolu- ja töötlemisnõuetele ning” |
| --- | --- |

„a)

vastavad I lisa punktides 1 ja 2 sätestatud päritolu- ja töötlemisnõuetele ning”

järgmisega:

| „a) | vastavad I lisa punktis 1 või 2 sätestatud päritolu- ja töötlemisnõuetele ning”. |
| --- | --- |

„a)

vastavad I lisa punktis 1 või 2 sätestatud päritolu- ja töötlemisnõuetele ning”.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 276/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---