# Úřední věstník L 276/2008

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 276 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5117. října 2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 276

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5117. října 2008

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1009/2008 ze dne 9. října 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1010/2008 ze dne 13. října 2008 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97 a částečném prozatímním přezkumu podle článku 19 nařízení (ES) č. 2026/97 a změně nařízení (ES) č. 1000/2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 | 3 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1011/2008 ze dne 16. října 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 21 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1012/2008 ze dne 14. října 2008, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v subdivizích Baltského moře 25-32 (vody ES) plavidly plujícími pod vlajkou Polska | 23 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1013/2008 ze dne 15. října 2008, kterým se stanoví zákaz rybolovu jazyka obecného v oblastech VIIf a VIIg plavidly plujícími pod vlajkou Irska | 25 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1014/2008 ze dne 16. října 2008 o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (České pivo (CHZO), Cebreiro (CHOP)) | 27 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1015/2008 ze dne 16. října 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1003/2008, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. října 2008 | 29 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 1009/2008 ze dne 9. října 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 1010/2008 ze dne 13. října 2008 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97 a částečném prozatímním přezkumu podle článku 19 nařízení (ES) č. 2026/97 a změně nařízení (ES) č. 1000/2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96

3

Nařízení Komise (ES) č. 1011/2008 ze dne 16. října 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

21

*

Nařízení Komise (ES) č. 1012/2008 ze dne 14. října 2008, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v subdivizích Baltského moře 25-32 (vody ES) plavidly plujícími pod vlajkou Polska

23

*

Nařízení Komise (ES) č. 1013/2008 ze dne 15. října 2008, kterým se stanoví zákaz rybolovu jazyka obecného v oblastech VIIf a VIIg plavidly plujícími pod vlajkou Irska

25

*

Nařízení Komise (ES) č. 1014/2008 ze dne 16. října 2008 o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (České pivo (CHZO), Cebreiro (CHOP))

27

Nařízení Komise (ES) č. 1015/2008 ze dne 16. října 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1003/2008, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. října 2008

29

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | OBECNÉ ZÁSADY |
| | | Evropská centrální banka |
| | | 2008/802/ES |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 5. září 2008, kterými se mění obecné zásady ECB/2005/5 ze dne 17. února 2005 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti a o postupech pro výměnu statistických informací v rámci Evropského systému centrálních bank v oblasti vládní finanční statistiky (ECB/2008/7) | 32 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

OBECNÉ ZÁSADY

Evropská centrální banka

2008/802/ES

*

Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 5. září 2008, kterými se mění obecné zásady ECB/2005/5 ze dne 17. února 2005 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti a o postupech pro výměnu statistických informací v rámci Evropského systému centrálních bank v oblasti vládní finanční statistiky (ECB/2008/7)

(ECB/2008/7)

32

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava rozhodnutí Komise 2007/777/ES ze dne 29. listopadu 2007, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz některých masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev určených k lidské spotřebě ze třetích zemí a kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/432/ES (Úř. věst. L 312 ze dne 30.11.2007) | 50 |

Tiskové opravy

*

Oprava rozhodnutí Komise 2007/777/ES ze dne 29. listopadu 2007, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz některých masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev určených k lidské spotřebě ze třetích zemí a kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/432/ES (Úř. věst. L 312 ze dne 30.11.2007)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 17.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1009/2008

ze dne 9. října 2008,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 68 nařízení (ES) č. 1782/2003 (2) stanoví, že pokud jde o platby pro hovězí a telecí maso, dodatečné platby vyplácené zemědělcům členskými státy se poskytnou za podmínek stanovených v kapitole 12 hlavy IV uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Článek 68 nařízení (ES) č. 1782/2003 (2) stanoví, že pokud jde o platby pro hovězí a telecí maso, dodatečné platby vyplácené zemědělcům členskými státy se poskytnou za podmínek stanovených v kapitole 12 hlavy IV uvedeného nařízení.

| (2) | Článek 138 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanoví, že přímé platby podle kapitoly 12 hlavy IV uvedeného nařízení se poskytnou pouze pro zvířata, která jsou řádně označena a evidována v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa (3) |
| --- | --- |

(2)

Článek 138 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanoví, že přímé platby podle kapitoly 12 hlavy IV uvedeného nařízení se poskytnou pouze pro zvířata, která jsou řádně označena a evidována v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa (3)

| (3) | Podle čl. 7 odst. 1 druhé odrážky nařízení (ES) č. 1760/2000 má každý chovatel zvířat nahlásit příslušnému orgánu veškeré přesuny zvířat ze zemědělského podniku a do zemědělského podniku a všechna narození a úhyny zvířat v zemědělském podniku spolu s daty těchto událostí, a to ve lhůtě stanovené členským státem v rozmezí tří až sedmi dnů od výskytu události. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 7 odst. 1 druhé odrážky nařízení (ES) č. 1760/2000 má každý chovatel zvířat nahlásit příslušnému orgánu veškeré přesuny zvířat ze zemědělského podniku a do zemědělského podniku a všechna narození a úhyny zvířat v zemědělském podniku spolu s daty těchto událostí, a to ve lhůtě stanovené členským státem v rozmezí tří až sedmi dnů od výskytu události.

| (4) | Rozsah povinnosti stanovené článkem 138 nařízení (ES) č. 1782/2003 je nicméně třeba vyjasnit. Pouhá skutečnost, že datum narození, uhynutí nebo přesunu zvířete není nahlášeno příslušnému orgánu ve lhůtě stanovené v čl. 7 odst. 1 druhé odrážce nařízení (ES) č. 1760/2000 by neměla automaticky vést k vyloučení platby. Počátek retenčního období zvířete by se mohl rovněž pokládat za vhodné období pro kontrolu, zda je příslušné zvíře skutečně řádně označeno a evidováno pro účel poskytnutí plateb podle kapitoly 12 hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003. |
| --- | --- |

(4)

Rozsah povinnosti stanovené článkem 138 nařízení (ES) č. 1782/2003 je nicméně třeba vyjasnit. Pouhá skutečnost, že datum narození, uhynutí nebo přesunu zvířete není nahlášeno příslušnému orgánu ve lhůtě stanovené v čl. 7 odst. 1 druhé odrážce nařízení (ES) č. 1760/2000 by neměla automaticky vést k vyloučení platby. Počátek retenčního období zvířete by se mohl rovněž pokládat za vhodné období pro kontrolu, zda je příslušné zvíře skutečně řádně označeno a evidováno pro účel poskytnutí plateb podle kapitoly 12 hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003.

| (5) | Článek 138 nařízení (ES) č. 1782/2003 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. |
| --- | --- |

(5)

Článek 138 nařízení (ES) č. 1782/2003 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.

| (6) | Rozsah této změny je omezen na stanovení způsobilosti pro platby. Tato změna nemění vysledovatelnost zvířat, protože zemědělci jsou i nadále povinni dodržovat veškeré požadavky na označení a evidenci stanovené nařízením (ES) č. 1760/2000. |
| --- | --- |

(6)

Rozsah této změny je omezen na stanovení způsobilosti pro platby. Tato změna nemění vysledovatelnost zvířat, protože zemědělci jsou i nadále povinni dodržovat veškeré požadavky na označení a evidenci stanovené nařízením (ES) č. 1760/2000.

| (7) | Povinnost stanovená článkem 138 nařízení (ES) č. 1782/2003 by se měla vztahovat na veškeré platby podle kapitoly 12 hlavy IV uvedeného nařízení. Vzhledem k tomu, že referenční období stanovené pro správu těchto plateb je kalendářní rok, měla by být tato změna použitelná od 1. ledna 2008, aby se vztahovala na veškeré dotyčné platby v průběhu celého kalendářního roku 2008, |
| --- | --- |

(7)

Povinnost stanovená článkem 138 nařízení (ES) č. 1782/2003 by se měla vztahovat na veškeré platby podle kapitoly 12 hlavy IV uvedeného nařízení. Vzhledem k tomu, že referenční období stanovené pro správu těchto plateb je kalendářní rok, měla by být tato změna použitelná od 1. ledna 2008, aby se vztahovala na veškeré dotyčné platby v průběhu celého kalendářního roku 2008,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 138 nařízení (ES) č. 1782/2003 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Zvíře se však rovněž považuje za způsobilé pro platbu, pokud byly informace stanovené v čl. 7 odst. 1 druhé odrážce nařízení (ES) č. 1760/2000 nahlášeny příslušnému orgánu první den retenčního období zvířete stanoveného postupem podle čl. 144 odst. 2 tohoto nařízení.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 9. října 2008.

Za Radu

předseda

D. BUSSEREAU

---

(1)  Stanovisko ze dne 8. července 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1.

3

---

| 17.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/3

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1010/2008

ze dne 13. října 2008

o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97 a částečném prozatímním přezkumu podle článku 19 nařízení (ES) č. 2026/97 a změně nařízení (ES) č. 1000/2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 15, 18 a 19 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Předchozí šetření a stávající opatření

| (1) | V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 7,1 % z dovozu kyseliny sulfanilové kódu KN ex 2921 42 10 (kód TARIC 2921421060) pocházející z Indie. Uložená opatření vycházela ze zjištění antisubvenčního řízení zahájeného podle článku 10 základního nařízení (dále jen „původní šetření“). |
| --- | --- |

(1)

V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 7,1 % z dovozu kyseliny sulfanilové kódu KN ex 2921 42 10 (kód TARIC 2921421060) pocházející z Indie. Uložená opatření vycházela ze zjištění antisubvenčního řízení zahájeného podle článku 10 základního nařízení (dále jen „původní šetření“).

| (2) | Zároveň Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) uložila konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % z dovozu téhož výrobku pocházejícího z Indie. |
| --- | --- |

(2)

Zároveň Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) uložila konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % z dovozu téhož výrobku pocházejícího z Indie.

| (3) | V rámci výše uvedených vyrovnávacích a antidumpingových řízení přijala Komise rozhodnutím 2002/611/ES (4) nabídku cenového závazku indického vyvážejícího výrobce Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (dále jen „Kokan“). |
| --- | --- |

(3)

V rámci výše uvedených vyrovnávacích a antidumpingových řízení přijala Komise rozhodnutím 2002/611/ES (4) nabídku cenového závazku indického vyvážejícího výrobce Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (dále jen „Kokan“).

| (4) | V prosinci 2003 informovala společnost Kokan Komisi o svém úmyslu dobrovolně odvolat svůj závazek. V souladu s tím bylo rozhodnutí Komise, kterým byla nabídka závazku přijata, zrušeno rozhodnutím 2004/255/ES (5). |
| --- | --- |

(4)

V prosinci 2003 informovala společnost Kokan Komisi o svém úmyslu dobrovolně odvolat svůj závazek. V souladu s tím bylo rozhodnutí Komise, kterým byla nabídka závazku přijata, zrušeno rozhodnutím 2004/255/ES (5).

| (5) | V dubnu 2005 na základě žádosti podané společností Kokan Komise zahájila (6) částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení, resp. čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 (7) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jenž byl svým rozsahem omezen na přezkoumání přijatelnosti závazku, který měla společnost nabídnout. |
| --- | --- |

(5)

V dubnu 2005 na základě žádosti podané společností Kokan Komise zahájila (6) částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení, resp. čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 (7) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jenž byl svým rozsahem omezen na přezkoumání přijatelnosti závazku, který měla společnost nabídnout.

| (6) | Po provedeném šetření v prosinci 2005 přijala Komise rozhodnutím 2006/37/ES (8) nabídku závazku předloženou společností Kokan v souvislosti s antidumpingovým a vyrovnávacím řízením, jež se týkala dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie. |
| --- | --- |

(6)

Po provedeném šetření v prosinci 2005 přijala Komise rozhodnutím 2006/37/ES (8) nabídku závazku předloženou společností Kokan v souvislosti s antidumpingovým a vyrovnávacím řízením, jež se týkala dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.

| (7) | V lednu 2006 bylo v důsledku šetření, na něž odkazuje 6. bod odůvodnění, nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (9) pozměněno nařízení (ES) č. 1338/2002 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a nařízení (ES) č. 1339/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie, aby bylo zohledněno přijetí uvedeného závazku. |
| --- | --- |

(7)

V lednu 2006 bylo v důsledku šetření, na něž odkazuje 6. bod odůvodnění, nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (9) pozměněno nařízení (ES) č. 1338/2002 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a nařízení (ES) č. 1339/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie, aby bylo zohledněno přijetí uvedeného závazku.

| (8) | Po přezkumu podle ustanovení čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 uložila Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (10) antidumpingové clo z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie. |
| --- | --- |

(8)

Po přezkumu podle ustanovení čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 uložila Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (10) antidumpingové clo z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.

1.2   Žádost o přezkum

| (9) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti (11) stávajících opatření obdržela Komise dne 24. dubna 2007 žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Tuto žádost podali dva výrobci ve Společenství (dále jen „žadatelé“) představující 100 % výroby kyseliny sulfanilové ve Společenství. |
| --- | --- |

(9)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti (11) stávajících opatření obdržela Komise dne 24. dubna 2007 žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Tuto žádost podali dva výrobci ve Společenství (dále jen „žadatelé“) představující 100 % výroby kyseliny sulfanilové ve Společenství.

| (10) | Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z toho, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencí a k újmě výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(10)

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z toho, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencí a k újmě výrobního odvětví Společenství.

| (11) | Komise přezkoumala důkazy předložené žadateli a uznala je za dostatečné k tomu, aby bylo zdůvodněno zahájení přezkumu podle ustanovení článku 18 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem Komise dne 24. července 2007 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (12). |
| --- | --- |

(11)

Komise přezkoumala důkazy předložené žadateli a uznala je za dostatečné k tomu, aby bylo zdůvodněno zahájení přezkumu podle ustanovení článku 18 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem Komise dne 24. července 2007 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (12).

| (12) | Je třeba uvést, že před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 10 odst. 9 a čl. 22 odst. 1 základního nařízení Komise oznámila vládě Indie, že obdržela řádně podloženou žádost o přezkum, a vyzvala vládu Indie ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu stížnosti a dosáhnout vzájemně odsouhlaseného řešení. Vláda Indie na tuto nabídku konzultací nereagovala. V souvislosti s částečným prozatímním přezkumem uvedeným níže byly konzultace rovněž nabídnuty indickým orgánům a byly s nimi provedeny. Tyto konzultace nedospěly ke vzájemně odsouhlasenému řešení, jež by bývalo opravňovalo k tomu, aby přezkum nebyl zahájen. |
| --- | --- |

(12)

Je třeba uvést, že před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 10 odst. 9 a čl. 22 odst. 1 základního nařízení Komise oznámila vládě Indie, že obdržela řádně podloženou žádost o přezkum, a vyzvala vládu Indie ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu stížnosti a dosáhnout vzájemně odsouhlaseného řešení. Vláda Indie na tuto nabídku konzultací nereagovala. V souvislosti s částečným prozatímním přezkumem uvedeným níže byly konzultace rovněž nabídnuty indickým orgánům a byly s nimi provedeny. Tyto konzultace nedospěly ke vzájemně odsouhlasenému řešení, jež by bývalo opravňovalo k tomu, aby přezkum nebyl zahájen.

1.3   Částečný prozatímní přezkum

| (13) | Oznámením o zahájení přezkumu, jež bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 29. září 2007 (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu podle článku 19“), zahájila Komise podle článku 19 základního nařízení ze svého vlastního podnětu částečný prozatímní přezkum omezený na výši subvencování, jelikož Komise měla k dispozici dostatečné důkazy prima facie o tom, že se změnily okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla opatření stanovena, a že tyto změny jsou trvalé povahy. |
| --- | --- |

(13)

Oznámením o zahájení přezkumu, jež bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 29. září 2007 (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu podle článku 19“), zahájila Komise podle článku 19 základního nařízení ze svého vlastního podnětu částečný prozatímní přezkum omezený na výši subvencování, jelikož Komise měla k dispozici dostatečné důkazy prima facie o tom, že se změnily okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla opatření stanovena, a že tyto změny jsou trvalé povahy.

| (14) | Přezkum se omezil na výši subvencování společnosti Kokan uvedené v příloze oznámení o zahájení přezkumu podle článku 19 i dalších vývozců, kteří byli vyzváni, aby se ohlásili za podmínek a v časové lhůtě, jež byly stanoveny v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(14)

Přezkum se omezil na výši subvencování společnosti Kokan uvedené v příloze oznámení o zahájení přezkumu podle článku 19 i dalších vývozců, kteří byli vyzváni, aby se ohlásili za podmínek a v časové lhůtě, jež byly stanoveny v oznámení o zahájení.

1.4   Šetření

1.4.1   Období šetření

| (15) | Šetření přetrvávajícího nebo obnoveného subvencování se vztahovalo na období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“ neboli „OPŠ“). Toto období bylo rovněž použito pro zkoumání údajně změněných okolností, jež vedly k zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zkoumání trendů relevantních pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se vztahovalo na období od roku 2003 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(15)

Šetření přetrvávajícího nebo obnoveného subvencování se vztahovalo na období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“ neboli „OPŠ“). Toto období bylo rovněž použito pro zkoumání údajně změněných okolností, jež vedly k zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zkoumání trendů relevantních pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se vztahovalo na období od roku 2003 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.4.2   Strany dotčené šetřením

| (16) | O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž je známo, že se jich věc týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce ve Společenství. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému předložení jejich stanovisek a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(16)

O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž je známo, že se jich věc týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce ve Společenství. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému předložení jejich stanovisek a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (17) | Všichni účastníci, kteří požádali o slyšení a prokázali, že existují zvláštní důvody ke slyšení, byli vyslyšeni. |
| --- | --- |

(17)

Všichni účastníci, kteří požádali o slyšení a prokázali, že existují zvláštní důvody ke slyšení, byli vyslyšeni.

| (18) | V průběhu přezkumu před pozbytím platnosti byly zaslány dotazníky všem účastníkům, o nichž je známo, že se jich věc týká, jmenovitě dvěma výrobcům ve Společenství, vyvážejícímu výrobci v Indii a známým dovozcům a uživatelům a vládě Indie. Co se týká částečného prozatímního přezkumu, dotazníky byly zaslány vyvážejícímu výrobci v Indii a vládě Indie. |
| --- | --- |

(18)

V průběhu přezkumu před pozbytím platnosti byly zaslány dotazníky všem účastníkům, o nichž je známo, že se jich věc týká, jmenovitě dvěma výrobcům ve Společenství, vyvážejícímu výrobci v Indii a známým dovozcům a uživatelům a vládě Indie. Co se týká částečného prozatímního přezkumu, dotazníky byly zaslány vyvážejícímu výrobci v Indii a vládě Indie.

| (19) | Vyplněné dotazníky byly obdrženy od vlády Indie, od obou výrobců ve Společenství a od vyvážejícího výrobce v dotčené zemi a též od čtyř uživatelů. Žádný z dovozců nezaslal vyplněný dotazník a žádní další dovozci nepředložili Komisi žádné informace ani se nepřihlásili v průběhu šetření. |
| --- | --- |

(19)

Vyplněné dotazníky byly obdrženy od vlády Indie, od obou výrobců ve Společenství a od vyvážejícího výrobce v dotčené zemi a též od čtyř uživatelů. Žádný z dovozců nezaslal vyplněný dotazník a žádní další dovozci nepředložili Komisi žádné informace ani se nepřihlásili v průběhu šetření.

| (20) | Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávajícího nebo obnoveného subvencování a způsobené újmy, zájmu Společenství a též údajně změněné výše subvencování. V tomto ohledu Komise provedla kontrolní návštěvy u vlády Indie v Dillí, vlády Maháráštry v Mumbaji, Indické centrální banky v Mumbaji a následujících společností:






  a) | vyvážející výrobce v Indii:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbaj, Indie; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávajícího nebo obnoveného subvencování a způsobené újmy, zájmu Společenství a též údajně změněné výše subvencování. V tomto ohledu Komise provedla kontrolní návštěvy u vlády Indie v Dillí, vlády Maháráštry v Mumbaji, Indické centrální banky v Mumbaji a následujících společností:

a)

vyvážející výrobce v Indii:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbaj, Indie;

| b) | výrobci ve Společenství:






  — | Ardenity, Givet, Francie, |
| --- | --- | --- |

b)

výrobci ve Společenství:

—

Ardenity, Givet, Francie,

| — | CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugalsko; |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugalsko;

| c) | uživatelé:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Německo, |
| --- | --- | --- |

c)

uživatelé:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Německo,

| — | Robama SA, Palafolls, Španělsko. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Španělsko.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (21) | Přezkoumávaným výrobkem je kyselina sulfanilová pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2921 42 10 (kód TARIC 2921421060). V zásadě existují dva stupně jakosti kyseliny sulfanilové, které jsou stanoveny podle její čistoty: technická kyselina sulfanilová a čištěná kyselina sulfanilová. Vedle toho se čištěná kyselina sulfanilová někdy prodává ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina při výrobě optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a speciálních barviv. Přestože kyselina sulfanilová má různá použití, všechny její stupně jakosti a formy jsou uživateli vnímány jako vzájemně nahraditelné, používají se jako vzájemně zaměnitelné, a jsou proto považovány, jak tomu bylo v původním šetření, za jeden a tentýž výrobek. |
| --- | --- |

(21)

Přezkoumávaným výrobkem je kyselina sulfanilová pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2921 42 10 (kód TARIC 2921421060). V zásadě existují dva stupně jakosti kyseliny sulfanilové, které jsou stanoveny podle její čistoty: technická kyselina sulfanilová a čištěná kyselina sulfanilová. Vedle toho se čištěná kyselina sulfanilová někdy prodává ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina při výrobě optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a speciálních barviv. Přestože kyselina sulfanilová má různá použití, všechny její stupně jakosti a formy jsou uživateli vnímány jako vzájemně nahraditelné, používají se jako vzájemně zaměnitelné, a jsou proto považovány, jak tomu bylo v původním šetření, za jeden a tentýž výrobek.

2.2   Obdobný výrobek

| (22) | Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že kyselina sulfanilová a její soli jsou čistě komoditními výrobky a jejich kvalita a základní fyzikální vlastnosti jsou totožné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané dotčeným vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu a vyvážené do třetích zemí a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství na trhu Společenství mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že kyselina sulfanilová a její soli jsou čistě komoditními výrobky a jejich kvalita a základní fyzikální vlastnosti jsou totožné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané dotčeným vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu a vyvážené do třetích zemí a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství na trhu Společenství mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCÍ

3.1   Úvod

| (23) | Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:






  — | Režimy subvencování zkoumané v původním šetření






  — | Celostátní režimy






  a) | Režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme, „EPZS“)/režim zvláštních ekonomických zón („SEZS“)/režim jednotek zaměřených na vývoz („EOUS“), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

—

Režimy subvencování zkoumané v původním šetření

—

Celostátní režimy

a)

Režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme, „EPZS“)/režim zvláštních ekonomických zón („SEZS“)/režim jednotek zaměřených na vývoz („EOUS“),

| b) | Režim výpisu účtu celních nároků (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“), |
| --- | --- |

b)

Režim výpisu účtu celních nároků (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“),

| c) | Režim vývozní podpory investičních statků (Export Promotion Capital Goods, Scheme „EPCGS“), |
| --- | --- |

c)

Režim vývozní podpory investičních statků (Export Promotion Capital Goods, Scheme „EPCGS“),

| d) | Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“), |
| --- | --- |

d)

Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“),

| e) | Režim předběžné licence (Advance Licence Scheme, „ALS“)/režim předběžného oprávnění (Advance Authorisation Scheme, „AAS“); |
| --- | --- |

e)

Režim předběžné licence (Advance Licence Scheme, „ALS“)/režim předběžného oprávnění (Advance Authorisation Scheme, „AAS“);

| — | Regionální programy






  f) | Souhrnný program pobídek vlády státu Maháráštra; |
| --- | --- | --- |

—

Regionální programy

f)

Souhrnný program pobídek vlády státu Maháráštra;

| — | Režimy subvencování nezkoumané v původním šetření






  — | Celostátní režimy






  g) | Režim vývozního úvěru (před odesláním a po odeslání) (Export Credit Scheme, „ECS“). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Režimy subvencování nezkoumané v původním šetření

—

Celostátní režimy

g)

Režim vývozního úvěru (před odesláním a po odeslání) (Export Credit Scheme, „ECS“).

| (24) | Výše popsané režimy a), b) c) a e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje vládu Indie k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentech o vývozní a dovozní politice, které jsou od 1. září 2004 označovány jako „politika zahraničního obchodu“ a vydává je ministerstvo obchodu jednou za pět let a pravidelně je aktualizuje. Jeden dokument o vývozní a dovozní politice se v tomto případě týká období přezkumného šetření; jde o pětiletý plán týkající se období od 1. září 2004 do 31. března 2009 (dále jen „politika EXIM 2004–2009“). Vedle toho vláda Indie stanoví postupy, jimiž se politika EXIM 2004–2009 řídí, v publikaci „Příručka postupů, 1. září 2004 až 31. března 2009, svazek I“ (dále jen „HOP I 2004–2009“). |
| --- | --- |

(24)

Výše popsané režimy a), b) c) a e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje vládu Indie k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentech o vývozní a dovozní politice, které jsou od 1. září 2004 označovány jako „politika zahraničního obchodu“ a vydává je ministerstvo obchodu jednou za pět let a pravidelně je aktualizuje. Jeden dokument o vývozní a dovozní politice se v tomto případě týká období přezkumného šetření; jde o pětiletý plán týkající se období od 1. září 2004 do 31. března 2009 (dále jen „politika EXIM 2004–2009“). Vedle toho vláda Indie stanoví postupy, jimiž se politika EXIM 2004–2009 řídí, v publikaci „Příručka postupů, 1. září 2004 až 31. března 2009, svazek I“ (dále jen „HOP I 2004–2009“).

| (25) | Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písmenu d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování. |
| --- | --- |

(25)

Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písmenu d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.

| (26) | Režim uvedený v písmenu f) je řízen státem Maháráštra a vychází z usnesení Ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra. |
| --- | --- |

(26)

Režim uvedený v písmenu f) je řízen státem Maháráštra a vychází z usnesení Ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra.

| (27) | Režim vývozního úvěru uvedený v písmenu g) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

(27)

Režim vývozního úvěru uvedený v písmenu g) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.

3.2   Režim zpracovatelských vývozních zón („EPZS“)/režim zvláštních ekonomických zón („SEZS“)/režim jednotek zaměřených na vývoz („EOUS“)

| (28) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl založen v rámci EOUS a dostával v průběhu OPŠ napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení jsou proto omezeny na EOUS. |
| --- | --- |

(28)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl založen v rámci EOUS a dostával v průběhu OPŠ napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení jsou proto omezeny na EOUS.

3.2.1   Právní základ

| (29) | Podrobnosti EOUS jsou uvedeny v kapitole 6 politiky EXIM 2004–2009 a HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(29)

Podrobnosti EOUS jsou uvedeny v kapitole 6 politiky EXIM 2004–2009 a HOP I 2004–2009.

3.2.2   Způsobilost

| (30) | S výjimkou čistě obchodních společností mohou být v rámci EOUS zakládány všechny podniky, které se v zásadě zaváží vyvážet celou svou produkci zboží nebo služeb. Podniky v průmyslových sektorech musejí splnit minimální prahovou hodnotu investic do dlouhodobého hmotného majetku (10 milionů indických rupií), aby byly pro EOUS způsobilé. |
| --- | --- |

(30)

S výjimkou čistě obchodních společností mohou být v rámci EOUS zakládány všechny podniky, které se v zásadě zaváží vyvážet celou svou produkci zboží nebo služeb. Podniky v průmyslových sektorech musejí splnit minimální prahovou hodnotu investic do dlouhodobého hmotného majetku (10 milionů indických rupií), aby byly pro EOUS způsobilé.

3.2.3   Praktické uplatňování

| (31) | Jednotky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být založeny kdekoli v Indii. |
| --- | --- |

(31)

Jednotky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být založeny kdekoli v Indii.

| (32) | Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích dovozu a požadavcích na domácí zdroje. Po schválení žádosti společnosti ze strany úřadů bude společnost informována o podmínkách spojených s tímto schválením. Dohoda o uznání společnosti v rámci EOUS je platná po dobu pěti let. Tato dohoda může být obnovena pro další období. |
| --- | --- |

(32)

Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích dovozu a požadavcích na domácí zdroje. Po schválení žádosti společnosti ze strany úřadů bude společnost informována o podmínkách spojených s tímto schválením. Dohoda o uznání společnosti v rámci EOUS je platná po dobu pěti let. Tato dohoda může být obnovena pro další období.

| (33) | Určujícím závazkem subjektu v režimu EOUS, jak je stanoveno v politice EXIM 2004–2009, je dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. |
| --- | --- |

(33)

Určujícím závazkem subjektu v režimu EOUS, jak je stanoveno v politice EXIM 2004–2009, je dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.

| (34) | Jednotky v režimu EOUS mají právo na následující úlevy:






  — | osvobození od dovozních cel pro všechny typy zboží (včetně výrobních statků, surovin a spotřebního materiálu) nutných pro zhotovení, výrobu, zpracování nebo v souvislosti s nimi, |
| --- | --- | --- |

(34)

Jednotky v režimu EOUS mají právo na následující úlevy:

—

osvobození od dovozních cel pro všechny typy zboží (včetně výrobních statků, surovin a spotřebního materiálu) nutných pro zhotovení, výrobu, zpracování nebo v souvislosti s nimi,

| — | osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů, |
| --- | --- |

—

osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů,

| — | vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží pořízeného z místních zdrojů, |
| --- | --- |

—

vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží pořízeného z místních zdrojů,

| — | možnost prodat část výroby na domácím trhu, a to až do 50 % hodnoty FOB vývozu, za předpokladu dosažení kladných čistých devizových příjmů (ČDP) po úhradě úlevových cel, tj. spotřebních daní z hotových výrobků, |
| --- | --- |

—

možnost prodat část výroby na domácím trhu, a to až do 50 % hodnoty FOB vývozu, za předpokladu dosažení kladných čistých devizových příjmů (ČDP) po úhradě úlevových cel, tj. spotřebních daní z hotových výrobků,

| — | částečné vrácení zaplacené daně z pohonných hmot pořízených od domácích ropných společností, |
| --- | --- |

—

částečné vrácení zaplacené daně z pohonných hmot pořízených od domácích ropných společností,

| — | osvobození od daně z příjmu běžně splatné ze zisků realizovaných z vývozního prodeje v souladu s paragrafem 10B zákona o dani z příjmu po dobu 10 let po zahájení činnosti, avšak nejdéle do roku 2010, |
| --- | --- |

—

osvobození od daně z příjmu běžně splatné ze zisků realizovaných z vývozního prodeje v souladu s paragrafem 10B zákona o dani z příjmu po dobu 10 let po zahájení činnosti, avšak nejdéle do roku 2010,

| — | možnost zahraničního vlastnictví kapitálu ve výši 100 %. |
| --- | --- |

—

možnost zahraničního vlastnictví kapitálu ve výši 100 %.

| (35) | Jednotky působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úředníků v souladu s paragrafem 65 celního zákona. |
| --- | --- |

(35)

Jednotky působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úředníků v souladu s paragrafem 65 celního zákona.

| (36) | Tyto jednotky mají zákonnou povinnost vést řádnou evidenci veškerého dovozu, spotřeby a využití všech dovezených materiálů a vývozů provedených v souladu s odstavcem 6.11.1 HOP I 2004–2009. Tyto doklady by měly být periodicky předkládány příslušným orgánům prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o aktuálním vývoji. |
| --- | --- |

(36)

Tyto jednotky mají zákonnou povinnost vést řádnou evidenci veškerého dovozu, spotřeby a využití všech dovezených materiálů a vývozů provedených v souladu s odstavcem 6.11.1 HOP I 2004–2009. Tyto doklady by měly být periodicky předkládány příslušným orgánům prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o aktuálním vývoji.

| (37) | Avšak „v žádném okamžiku není vyžadováno, aby [jednotka EOU] vedla každou zásilku dováženého zboží souvztažně se svým vývozem nebo s převody na jiné jednotky, s prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti (Domestic Tariff Area, DTA) nebo se stavem zásob“, jak uvádí odstavec 6.11.2 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(37)

Avšak „v žádném okamžiku není vyžadováno, aby [jednotka EOU] vedla každou zásilku dováženého zboží souvztažně se svým vývozem nebo s převody na jiné jednotky, s prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti (Domestic Tariff Area, DTA) nebo se stavem zásob“, jak uvádí odstavec 6.11.2 HOP I 2004–2009.

| (38) | Prodej na domácím trhu je uskutečňován a evidován na základě autocertifikace. Proces odesílání vývozních zásilek EOU probíhá pod dohledem pracovníka celního/finančního úřadu, který v EOU trvale působí. |
| --- | --- |

(38)

Prodej na domácím trhu je uskutečňován a evidován na základě autocertifikace. Proces odesílání vývozních zásilek EOU probíhá pod dohledem pracovníka celního/finančního úřadu, který v EOU trvale působí.

| (39) | V daném případě spolupracující vyvážející výrobce využil režimu k tuzemskému nákupu zboží bez spotřební daně, k dosažení vrácení centrální daně z prodeje a k dosažení částečného vrácení daně z pohonných hmot nakoupených od domácích ropných společností. Šetření ukázalo, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil výhod podle ustanovení o osvobození od daně z příjmu v rámci EOUS. |
| --- | --- |

(39)

V daném případě spolupracující vyvážející výrobce využil režimu k tuzemskému nákupu zboží bez spotřební daně, k dosažení vrácení centrální daně z prodeje a k dosažení částečného vrácení daně z pohonných hmot nakoupených od domácích ropných společností. Šetření ukázalo, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil výhod podle ustanovení o osvobození od daně z příjmu v rámci EOUS.

3.2.4   Závěry k EOUS

| (40) | V případě osvobození od spotřební daně ze zboží nakoupeného z domácích zdrojů bylo zjištěno, že daň uhrazená při nákupech jinou jednotkou než EOUS může být použita jako kredit pro úhradu vlastních budoucích daňových povinností, např. k úhradě spotřební daně z prodeje na domácím trhu (tzv. mechanismus „CENVAT“). Spotřební daň uhrazená při nákupu tedy není konečná. V rámci kreditního mechanismu „CENVAT“ se konečné clo uplatňuje pouze u přidané hodnoty, nikoli u vstupních materiálů. Proto se osvobozením nákupů jednotky v režimu EOUS od spotřební daně stát nezříká žádného dalšího příjmu, a v důsledku toho jednotce v režimu EOUS nevzniká žádná další výhoda. |
| --- | --- |

(40)

V případě osvobození od spotřební daně ze zboží nakoupeného z domácích zdrojů bylo zjištěno, že daň uhrazená při nákupech jinou jednotkou než EOUS může být použita jako kredit pro úhradu vlastních budoucích daňových povinností, např. k úhradě spotřební daně z prodeje na domácím trhu (tzv. mechanismus „CENVAT“). Spotřební daň uhrazená při nákupu tedy není konečná. V rámci kreditního mechanismu „CENVAT“ se konečné clo uplatňuje pouze u přidané hodnoty, nikoli u vstupních materiálů. Proto se osvobozením nákupů jednotky v režimu EOUS od spotřební daně stát nezříká žádného dalšího příjmu, a v důsledku toho jednotce v režimu EOUS nevzniká žádná další výhoda.

| (41) | Vrácení centrální daně z prodeje a částečné vrácení zaplacené daně z paliv nakoupených od domácích ropných společností představují subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by jinak byl splatný, kdyby tento program neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody jednotce EOUS ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, protože jednotka zvýšila svou likviditu tím, že dosáhla vrácení centrální daně z prodeje a daní, jež by běžně platila z paliv. Právně závisejí subvence na exportní výkonnosti, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 politiky EXIM 02–07, je nutnou podmínkou pro získání pobídek. |
| --- | --- |

(41)

Vrácení centrální daně z prodeje a částečné vrácení zaplacené daně z paliv nakoupených od domácích ropných společností představují subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by jinak byl splatný, kdyby tento program neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody jednotce EOUS ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, protože jednotka zvýšila svou likviditu tím, že dosáhla vrácení centrální daně z prodeje a daní, jež by běžně platila z paliv. Právně závisejí subvence na exportní výkonnosti, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 politiky EXIM 02–07, je nutnou podmínkou pro získání pobídek.

3.2.5   Výpočet výše subvence

| (42) | Výše subvence byla vypočtena na základě vrácené centrální daně z prodeje zboží nakoupeného z domácích zdrojů a na základě částečného vrácení daní zaplacených z paliv nakoupených v tuzemsku v průběhu období přezkumného šetření. Nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny, aby byla zjištěna výše subvence jakožto čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat vytvořený v průběhu OPŠ jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 3,2 %. |
| --- | --- |

(42)

Výše subvence byla vypočtena na základě vrácené centrální daně z prodeje zboží nakoupeného z domácích zdrojů a na základě částečného vrácení daní zaplacených z paliv nakoupených v tuzemsku v průběhu období přezkumného šetření. Nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny, aby byla zjištěna výše subvence jakožto čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat vytvořený v průběhu OPŠ jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 3,2 %.

3.3   Režim výpisu účtu celních nároků („DEPBS“)

3.3.1   Právní základ

| (43) | Podrobný popis DEPBS je uveden v odstavci 4.3 politiky EXIM 2004–2009 a v odstavci 4.37-4.53 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(43)

Podrobný popis DEPBS je uveden v odstavci 4.3 politiky EXIM 2004–2009 a v odstavci 4.37-4.53 HOP I 2004–2009.

3.3.2   Zjištění

| (44) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DEPBS během OPŠ žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v tomto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(44)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DEPBS během OPŠ žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v tomto šetření dále analyzovat.

3.4   Režim vývozní podpory investičních statků („EPCGS“)

3.4.1   Právní základ

| (45) | Podrobný popis EPCGS je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 2004–2009 a v kapitole 5 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(45)

Podrobný popis EPCGS je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 2004–2009 a v kapitole 5 HOP I 2004–2009.

3.4.2   Zjištění

| (46) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během OPŠ žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v tomto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(46)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během OPŠ žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v tomto šetření dále analyzovat.

3.5   Režim osvobození od daně z příjmu („ITES“)

| (47) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu ITES během OPŠ žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v tomto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(47)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu ITES během OPŠ žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v tomto šetření dále analyzovat.

3.6   Režim předběžné licence („ALS“)/režim předběžného oprávnění („AAS“)

3.6.1   Právní základ

| (48) | Podrobný popis režimu je uveden v odstavcích 4.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004–2009 a kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2004–2009. Od 1. dubna 2006 se název režimu změnil na Advance Authorisation Scheme. |
| --- | --- |

(48)

Podrobný popis režimu je uveden v odstavcích 4.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004–2009 a kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2004–2009. Od 1. dubna 2006 se název režimu změnil na Advance Authorisation Scheme.

3.6.2   Zjištění

| (49) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během OPŠ žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v tomto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(49)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během OPŠ žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v tomto šetření dále analyzovat.

3.7   Soubor pobídek vlády státu Maháráštra („VSM“)

3.7.1   Právní základ

| (50) | Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „soubor pobídek“. Režim byl od svého zavedení mnohokrát novelizován a v období od 1. dubna 2001 do 31. března 2006 byl uplatňován „režim z roku 2001“, který byl poté prodloužen o jeden rok do 31. března 2007. Soubor pobídek poskytovaný vládou státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny a iii) osvobození od místní daně z prodeje/odklad místní daně z prodeje. Podle vlády státu Maháráštra režim z roku 2001 nezahrnuje posledně uvedený daňový režim, tj. osvobození od daně z prodeje ani odklad daně z prodeje. Šetřením však bylo zjištěno, že nárok společnosti na výhody v tomto režimu je zakotven v „certifikátu způsobilosti“. Šetření odhalilo, že jediným podrežimem, jenž spolupracující vyvážející výrobce využil v průběhu OPŠ, byl odklad daně z prodeje (bod iii) výše). |
| --- | --- |

(50)

Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „soubor pobídek“. Režim byl od svého zavedení mnohokrát novelizován a v období od 1. dubna 2001 do 31. března 2006 byl uplatňován „režim z roku 2001“, který byl poté prodloužen o jeden rok do 31. března 2007. Soubor pobídek poskytovaný vládou státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny a iii) osvobození od místní daně z prodeje/odklad místní daně z prodeje. Podle vlády státu Maháráštra režim z roku 2001 nezahrnuje posledně uvedený daňový režim, tj. osvobození od daně z prodeje ani odklad daně z prodeje. Šetřením však bylo zjištěno, že nárok společnosti na výhody v tomto režimu je zakotven v „certifikátu způsobilosti“. Šetření odhalilo, že jediným podrežimem, jenž spolupracující vyvážející výrobce využil v průběhu OPŠ, byl odklad daně z prodeje (bod iii) výše).

3.7.2   Způsobilost

| (51) | Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat do málo rozvinutých oblastí státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením průmyslového podniku, nebo realizací rozsáhlé investice kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je klasifikace oblasti, v níž je nebo bude dotčený podnik lokalizován, a velikost investice. |
| --- | --- |

(51)

Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat do málo rozvinutých oblastí státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením průmyslového podniku, nebo realizací rozsáhlé investice kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je klasifikace oblasti, v níž je nebo bude dotčený podnik lokalizován, a velikost investice.

3.7.3   Praktické uplatňování

| (52) | Certifikát způsobilosti vydaný vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci stanovil, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu po dobu 12 let od roku výběru daně. |
| --- | --- |

(52)

Certifikát způsobilosti vydaný vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci stanovil, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu po dobu 12 let od roku výběru daně.

3.7.4   Závěr

| (53) | Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu, který by byl jinak splatný. Tento odklad dává společnosti výhodu, protože zlepšuje její likviditu. |
| --- | --- |

(53)

Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu, který by byl jinak splatný. Tento odklad dává společnosti výhodu, protože zlepšuje její likviditu.

| (54) | Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není k dispozici pro společnosti lokalizované mimo tyto oblasti. Míra výhody se liší podle dotčené oblasti. Režim je specifický podle čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a tudíž je napadnutelný. |
| --- | --- |

(54)

Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není k dispozici pro společnosti lokalizované mimo tyto oblasti. Míra výhody se liší podle dotčené oblasti. Režim je specifický podle čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a tudíž je napadnutelný.

3.7.5   Výpočet výše subvence

| (55) | Částka odložené státní daně z prodeje, jež byla vybírána během OPŠ, je v rámci prvku odkladu daně v tomto režimu považována za ekvivalent bezúročné půjčky udělené vládou státu Maháráštra ve stejné výši. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce proto byla vypočtena na základě úroku, který byl společností uhrazen při srovnatelné komerční půjčce během OPŠ. |
| --- | --- |

(55)

Částka odložené státní daně z prodeje, jež byla vybírána během OPŠ, je v rámci prvku odkladu daně v tomto režimu považována za ekvivalent bezúročné půjčky udělené vládou státu Maháráštra ve stejné výši. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce proto byla vypočtena na základě úroku, který byl společností uhrazen při srovnatelné komerční půjčce během OPŠ.

| (56) | Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočítána na celkový obrat společnosti během OPŠ jakožto na příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. |
| --- | --- |

(56)

Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočítána na celkový obrat společnosti během OPŠ jakožto na příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.

| (57) | Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 0,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 0,6 %.

3.8   Režim vývozního úvěru („ECS“)

3.8.1   Právní základ

| (58) | Podrobnosti tohoto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 02/04.02.02/2006-07 (vývozní úvěr v cizí měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 01/04.02.02/2006-07 (vývozní úvěr v rupiích) Indické centrální banky („RBI“), který je rozesílán všem komerčním bankám v Indii. |
| --- | --- |

(58)

Podrobnosti tohoto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 02/04.02.02/2006-07 (vývozní úvěr v cizí měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 01/04.02.02/2006-07 (vývozní úvěr v rupiích) Indické centrální banky („RBI“), který je rozesílán všem komerčním bankám v Indii.

3.8.2   Způsobilost

| (59) | K tomuto režimu jsou způsobilí výrobci/vývozci a obchodníci/vývozci. Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce výhod v rámci ECS využil. |
| --- | --- |

(59)

K tomuto režimu jsou způsobilí výrobci/vývozci a obchodníci/vývozci. Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce výhod v rámci ECS využil.

3.8.3   Praktické uplatňování

| (60) | Podle tohoto režimu nastavuje RBI povinné maximální stropy úrokových sazeb použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenceschopné sazby“. ECS se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výrobu, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozního úvěru po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. RBI také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu. |
| --- | --- |

(60)

Podle tohoto režimu nastavuje RBI povinné maximální stropy úrokových sazeb použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenceschopné sazby“. ECS se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výrobu, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozního úvěru po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. RBI také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.

| (61) | Na základě rámcového oběžníku RBI mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(61)

Na základě rámcového oběžníku RBI mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek.

3.8.4   Závěr k režimu ECS

| (62) | Za prvé mohou preferenční úrokové sazby úvěru ECS stanovené rámcovými oběžníky RBI snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. K závěru, že byla poskytnuta výhoda, se došlo pouze v případě, kdy byly tyto rozdíly v sazbách zjištěny. Rozdíly mezi sazbami úvěrů poskytnutých podle rámcových oběžníků RBI a komerčními sazbami „hotovostních úvěrů“ nelze vysvětlit čistě tržním chováním komerční banky. |
| --- | --- |

(62)

Za prvé mohou preferenční úrokové sazby úvěru ECS stanovené rámcovými oběžníky RBI snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. K závěru, že byla poskytnuta výhoda, se došlo pouze v případě, kdy byly tyto rozdíly v sazbách zjištěny. Rozdíly mezi sazbami úvěrů poskytnutých podle rámcových oběžníků RBI a komerčními sazbami „hotovostních úvěrů“ nelze vysvětlit čistě tržním chováním komerční banky.

| (63) | Za druhé a bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry v rámci ECS jsou poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. RBI je veřejnoprávním subjektem, a splňuje tedy definici „vlády“, jak je uvedena v čl. 1 odst. 3 základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a jeho vedení je jmenováno vládou Indie. RBI dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu druhé odrážky čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které RBI uloží, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících RBI a ustanoveními RBI, podle kterých komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě aby poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(63)

Za druhé a bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry v rámci ECS jsou poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. RBI je veřejnoprávním subjektem, a splňuje tedy definici „vlády“, jak je uvedena v čl. 1 odst. 3 základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a jeho vedení je jmenováno vládou Indie. RBI dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu druhé odrážky čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které RBI uloží, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících RBI a ustanoveními RBI, podle kterých komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě aby poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti.

3.8.5   Výpočet výše subvence

| (64) | Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během OPŠ a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly uplatněny úrokové sazby stejné jako u běžných komerčních úvěrů využitých dotyčnou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu OPŠ (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Spolupracující vyvážející výrobce využil výhody v rámci ECS a získal subvenci ve výši 0,9 %. |
| --- | --- |

(64)

Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během OPŠ a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly uplatněny úrokové sazby stejné jako u běžných komerčních úvěrů využitých dotyčnou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu OPŠ (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Spolupracující vyvážející výrobce využil výhody v rámci ECS a získal subvenci ve výši 0,9 %.

3.9   Výše napadnutelných subvencí

| (65) | Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu OPŠ v souladu se základním nařízením v hodnotovém vyjádření u prošetřovaného vyvážejícího výrobce činí 4,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu OPŠ v souladu se základním nařízením v hodnotovém vyjádření u prošetřovaného vyvážejícího výrobce činí 4,7 %.

| (66) | Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu OPŠ 100 % vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Společenství. K dispozici nebyly žádné informace, jež by nasvědčovaly tomu, že míra případně existujícího subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.













  REŽIM
  SPOLEČNOST | EOU (14) | DEPBS | EPCGS | ITES | ALS | Režim státu Maháráštra | ECS (14) | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | ne | ne | ne | ne | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu OPŠ 100 % vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Společenství. K dispozici nebyly žádné informace, jež by nasvědčovaly tomu, že míra případně existujícího subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.

REŽIM

SPOLEČNOST

EOU (14)

DEPBS

EPCGS

ITES

ALS

Režim státu Maháráštra

ECS (14)

Celkem

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

ne

ne

ne

ne

0,6

0,9

4,7

3.10   Závěry ohledně přetrvávajícího nebo obnoveného subvencování

| (67) | V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by pozbytí platnosti platných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávajícímu nebo obnovenému subvencování. |
| --- | --- |

(67)

V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by pozbytí platnosti platných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávajícímu nebo obnovenému subvencování.

| (68) | Bylo zjištěno, že i když subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti je nižší než rozpětí zjištěné při původním šetření, spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku měl nadále výhodu z napadnutelného subvencování indickými úřady. Co se týká hlavního režimu prošetřovaného v průběhu OPŠ, tj. EOUS, status jednotky zaměřené na vývoz podle politiky EXIM zajišťuje opakované výhody a nejsou žádné známky toho, že tyto režimy budou v dohledné době utlumeny. Za těchto podmínek je jasné, že také vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence. |
| --- | --- |

(68)

Bylo zjištěno, že i když subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti je nižší než rozpětí zjištěné při původním šetření, spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku měl nadále výhodu z napadnutelného subvencování indickými úřady. Co se týká hlavního režimu prošetřovaného v průběhu OPŠ, tj. EOUS, status jednotky zaměřené na vývoz podle politiky EXIM zajišťuje opakované výhody a nejsou žádné známky toho, že tyto režimy budou v dohledné době utlumeny. Za těchto podmínek je jasné, že také vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence.

| (69) | Protože bylo prokázáno, že subvencování v době přezkumu pokračovalo a že pravděpodobně bude pokračovat i v budoucnu, otázka pravděpodobnosti obnoveného subvencování je irelevantní. |
| --- | --- |

(69)

Protože bylo prokázáno, že subvencování v době přezkumu pokračovalo a že pravděpodobně bude pokračovat i v budoucnu, otázka pravděpodobnosti obnoveného subvencování je irelevantní.

3.11   Trvalá povaha změněných okolností

| (70) | V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení bylo rovněž zkoumáno, zda změněné okolnosti subvencování oproti původnímu šetření lze přiměřeně považovat za takové, jež jsou trvalé povahy. |
| --- | --- |

(70)

V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení bylo rovněž zkoumáno, zda změněné okolnosti subvencování oproti původnímu šetření lze přiměřeně považovat za takové, jež jsou trvalé povahy.

| (71) | Je třeba připomenout, že rozsah prozatímního přezkumu je při absenci spolupráce dalších vývozců v Indii omezen na míru subvencování společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

(71)

Je třeba připomenout, že rozsah prozatímního přezkumu je při absenci spolupráce dalších vývozců v Indii omezen na míru subvencování společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.

| (72) | Co se týká trvalé povahy změněných okolností, ve světle zjištění uvedených výše v 68. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že nejsou žádné důvody domnívat se, že změněná míra subvencování není trvalé povahy. |
| --- | --- |

(72)

Co se týká trvalé povahy změněných okolností, ve světle zjištění uvedených výše v 68. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že nejsou žádné důvody domnívat se, že změněná míra subvencování není trvalé povahy.

4.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (73) | Ve Společenství vyrábějí obdobný výrobek dva výrobci, jejichž výkony tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku ve Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(73)

Ve Společenství vyrábějí obdobný výrobek dva výrobci, jejichž výkony tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku ve Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

| (74) | Je třeba uvést, že oproti původnímu šetření byly společnosti „Sorochimie Chimie Fine“ a „Quimigal SA“ přejmenovány, a sice první z nich na „Ardenity“, druhá na „CUF Químicos Industriais“. |
| --- | --- |

(74)

Je třeba uvést, že oproti původnímu šetření byly společnosti „Sorochimie Chimie Fine“ a „Quimigal SA“ přejmenovány, a sice první z nich na „Ardenity“, druhá na „CUF Químicos Industriais“.

| (75) | Tito dva výrobci spolupracovali při šetření a podpořili žádost o přezkum. Proto představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Tito dva výrobci spolupracovali při šetření a podpořili žádost o přezkum. Proto představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení.

5.   SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ

5.1   Spotřeba na trhu Společenství

| (76) | Zřejmá spotřeba Společenství byla stanovena na základě:






  — | dovozu dotčeného výrobku na trh Společenství odvozeného z údajů Eurostatu, |
| --- | --- | --- |

(76)

Zřejmá spotřeba Společenství byla stanovena na základě:

—

dovozu dotčeného výrobku na trh Společenství odvozeného z údajů Eurostatu,

| — | celkové výše prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství odvozené z vyplněných dotazníků. |
| --- | --- |

—

celkové výše prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství odvozené z vyplněných dotazníků.

| (77) | Spotřeba kyseliny sulfanilové ve Společenství činila v průběhu OPŠ přibližně 10 000 tun. Za posuzované období byl zjištěn pokles spotřeby o 6 %.
  Tabulka 1
  Spotřeba na trhu Společenství | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba (t) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Index | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

Spotřeba kyseliny sulfanilové ve Společenství činila v průběhu OPŠ přibližně 10 000 tun. Za posuzované období byl zjištěn pokles spotřeby o 6 %.

Tabulka 1

Spotřeba na trhu Společenství

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Spotřeba (t)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Index

100

98

102

93

94

5.1.1   Současný dovoz z dotčené země

| (78) | Aby byla zachována důvěrnost obchodních informací, vzhledem k tomu, že společnost Kokan představuje 100 % dovozu pocházejícího z Indie a že výrobní odvětví Společenství tvoří pouze dva výrobci, bylo nezbytné uvést informace v tabulce 2 až 5 formou indexu. |
| --- | --- |

(78)

Aby byla zachována důvěrnost obchodních informací, vzhledem k tomu, že společnost Kokan představuje 100 % dovozu pocházejícího z Indie a že výrobní odvětví Společenství tvoří pouze dva výrobci, bylo nezbytné uvést informace v tabulce 2 až 5 formou indexu.

5.1.2   Objem dovozu a podíl příslušného dovozu na trhu v průběhu OPŠ

| (79) | Objemy a podíly dovozu z Indie na trhu se vyvíjely podle údajů v níže uvedených tabulkách.
  Tabulka 2
  Dovoz z dotčené země










  Dovoz () | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Zdroj: Eurostat. |

(79)

Objemy a podíly dovozu z Indie na trhu se vyvíjely podle údajů v níže uvedených tabulkách.

Tabulka 2

Dovoz z dotčené země

Dovoz ()

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Index

100

54

59

56

60

Zdroj: Eurostat.

Tabulka 3

Podíl dotčené země na trhu

| Podíl na trhu | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Podíl na trhu

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Index

100

55

58

60

64

| (80) | Dovoz z dotčené země poklesl od roku 2003 do OPŠ o 40 % a podíl dovozu z Indie na trhu poklesl o 36 %. |
| --- | --- |

(80)

Dovoz z dotčené země poklesl od roku 2003 do OPŠ o 40 % a podíl dovozu z Indie na trhu poklesl o 36 %.

5.2   Vývoj dovozních cen dotčeného výrobku a cenová politika

Tabulka 4

Dovozní ceny dotčených výrobků

| Jednotkové ceny | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Zdroj: Eurostat. |

Jednotkové ceny

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Index

100

85

96

110

111

Zdroj: Eurostat.

| (81) | Průměrná dovozní cena dotčených výrobků pocházejících z Indie vzrostla za posuzované období o 11 %. |
| --- | --- |

(81)

Průměrná dovozní cena dotčených výrobků pocházejících z Indie vzrostla za posuzované období o 11 %.

| (82) | Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během OPŠ byly srovnány ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, s dovozními cenami dotčené země účtovanými CIF na hranice Společenství, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Tato úprava byla provedena zvýšením cen o běžné clo a podovozní náklady. Srovnání ukázalo, že upravené indické ceny nepředstavovaly vůči výrobnímu odvětví Společenství cenové podbízení. Sledovaný nárůst cen a nepřítomnost cenového podbízení je třeba vidět ve světle různých cenových závazků, jež indický vývozce nabídl od zavedení opatření v roce 2002. |
| --- | --- |

(82)

Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během OPŠ byly srovnány ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, s dovozními cenami dotčené země účtovanými CIF na hranice Společenství, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Tato úprava byla provedena zvýšením cen o běžné clo a podovozní náklady. Srovnání ukázalo, že upravené indické ceny nepředstavovaly vůči výrobnímu odvětví Společenství cenové podbízení. Sledovaný nárůst cen a nepřítomnost cenového podbízení je třeba vidět ve světle různých cenových závazků, jež indický vývozce nabídl od zavedení opatření v roce 2002.

5.3   Dovoz z jiných třetích zemí

Tabulka 5

Dovoz z jiných třetích zemí

| Ostatní svět | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (Index) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Podíl na trhu (Index) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Průměrné ceny (EUR/t) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Index | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Zdroj: Eurostat. |

Ostatní svět

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Dovoz (Index)

100

93

114

91

91

Podíl na trhu (Index)

100

95

112

98

97

Průměrné ceny (EUR/t)

855

930

1 077

1 059

1 018

Index

100

109

126

124

119

Zdroj: Eurostat.

| (83) | Objem dovozu z jiných třetích zemí poklesl za posuzované období o 9 %. Jeho podíl na trhu mírně poklesl o 3 %. Hlavní vývozní země, jmenovitě Spojené státy americké (USA) a Čínská lidová republika, představovaly v posuzovaném období téměř 100 % tohoto dovozu. |
| --- | --- |

(83)

Objem dovozu z jiných třetích zemí poklesl za posuzované období o 9 %. Jeho podíl na trhu mírně poklesl o 3 %. Hlavní vývozní země, jmenovitě Spojené státy americké (USA) a Čínská lidová republika, představovaly v posuzovaném období téměř 100 % tohoto dovozu.

| (84) | Ceny kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí byly v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a také nižší než indické ceny. Je třeba připomenout, že dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR byl v roce 2002 zatížen antidumpingovým clem ve výši 21 %, které bylo v roce 2004 po antiabsorpčním šetření zvýšeno na 33,7 %. |
| --- | --- |

(84)

Ceny kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí byly v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a také nižší než indické ceny. Je třeba připomenout, že dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR byl v roce 2002 zatížen antidumpingovým clem ve výši 21 %, které bylo v roce 2004 po antiabsorpčním šetření zvýšeno na 33,7 %.

5.4   Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství

5.4.1   Úvodní poznámky

| (85) | Aby byla zachována důvěrnost obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se dvou společností představujících výrobní odvětví Společenství ve formě indexu. |
| --- | --- |

(85)

Aby byla zachována důvěrnost obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se dvou společností představujících výrobní odvětví Společenství ve formě indexu.

| (86) | V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení byly zkoumány všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele týkající se výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(86)

V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení byly zkoumány všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele týkající se výrobního odvětví Společenství.

5.4.2   Údaje vztahující se na výrobní odvětví Společenství

a)   Výroba, instalovaná výrobní kapacita a míra využití kapacity

Tabulka 6

Výroba, instalovaná výrobní kapacita, využití kapacity

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacita v tunách (index) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Výroba v tunách (index) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Využití kapacity (index) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství. |

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Kapacita v tunách (index)

100

100

100

105

112

Výroba v tunách (index)

100

119

115

115

117

Využití kapacity (index)

100

119

115

109

105

Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství.

| (87) | Úroveň produkce výrobního odvětví Společenství v průběhu OPŠ byla o 17 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství za posuzované období rovněž vzrostla, a to o 12 %, jelikož jeden výrobce ve Společenství zvýšil svou kapacitu investicemi do zařízení, aby mohl vyrábět čištěnou kyselinu sulfanilovou. Kombinace těchto dvou faktorů vedla v průběhu posuzovaného období k celkovému zvýšení míry využití kapacity výrobního odvětví Společenství. Je rovněž třeba uvést, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo v průběhu OPŠ uspokojivé míry využití kapacity (v rozmezí 75 až 80 %). |
| --- | --- |

(87)

Úroveň produkce výrobního odvětví Společenství v průběhu OPŠ byla o 17 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství za posuzované období rovněž vzrostla, a to o 12 %, jelikož jeden výrobce ve Společenství zvýšil svou kapacitu investicemi do zařízení, aby mohl vyrábět čištěnou kyselinu sulfanilovou. Kombinace těchto dvou faktorů vedla v průběhu posuzovaného období k celkovému zvýšení míry využití kapacity výrobního odvětví Společenství. Je rovněž třeba uvést, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo v průběhu OPŠ uspokojivé míry využití kapacity (v rozmezí 75 až 80 %).

b)   Zásoby

| (88) | Stavy zásob výrobního odvětví Společenství na konci roku v posuzovaném období poklesly o 22 %. V roce 2004 a 2005 stavy zásob významně poklesly, avšak v roce 2006 a během OPŠ postupně vzrostly.
  Tabulka 7
  Konečné stavy zásob v objemech | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby v tunách (index) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství. |

(88)

Stavy zásob výrobního odvětví Společenství na konci roku v posuzovaném období poklesly o 22 %. V roce 2004 a 2005 stavy zásob významně poklesly, avšak v roce 2006 a během OPŠ postupně vzrostly.

Tabulka 7

Konečné stavy zásob v objemech

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Zásoby v tunách (index)

100

35

38

64

78

Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství.

c)   Objem prodeje, podíl na trhu a růst

| (89) | Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v průběhu OPŠ byl o 5 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Jelikož spotřeba Společenství za posuzované období poklesla o 6 % (viz 77. bod odůvodnění výše), podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se za stejné období zvýšil o 12 %. Konkrétně výrobní odvětví Společenství získalo za posuzované období přibližně 7 procentních bodů podílu na trhu. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zůstával nad 50 % po celé posuzované období.
  Tabulka 8
  Objem prodeje a podíl na trhu | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje – tuny (index) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Podíl na trhu % (index) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství. |

(89)

Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v průběhu OPŠ byl o 5 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Jelikož spotřeba Společenství za posuzované období poklesla o 6 % (viz 77. bod odůvodnění výše), podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se za stejné období zvýšil o 12 %. Konkrétně výrobní odvětví Společenství získalo za posuzované období přibližně 7 procentních bodů podílu na trhu. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zůstával nad 50 % po celé posuzované období.

Tabulka 8

Objem prodeje a podíl na trhu

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Objem prodeje – tuny (index)

100

114

107

105

105

Podíl na trhu % (index)

100

116

105

113

112

Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství.

| (90) | Je třeba uvést, že růst výrobního odvětví Společenství byl poněkud ovlivněn poklesem spotřeby Společenství v roce 2006 a během OPŠ. Zvýšení podílu na trhu lze téměř stejnou měrou vysvětlit zvýšením objemů prodeje a menší spotřebou ke konci posuzovaného období. |
| --- | --- |

(90)

Je třeba uvést, že růst výrobního odvětví Společenství byl poněkud ovlivněn poklesem spotřeby Společenství v roce 2006 a během OPŠ. Zvýšení podílu na trhu lze téměř stejnou měrou vysvětlit zvýšením objemů prodeje a menší spotřebou ke konci posuzovaného období.

d)   Faktory ovlivňující ceny Společenství

| (91) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období výrazně vzrostly o 26 %. Sledovaný vývoj od roku 2005 podle všeho odráží zvláště účinky antiabsorpčních opatření přijatých proti čínskému dovozu v roce 2004. Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství v letech 2004 a 2005 významně vzrostly a zůstaly poté poměrně stabilní. Toto zvýšení však bylo nižší než zvýšení cen anilinu, který je nejvýznamnější surovinou pro výrobu kyseliny sulfanilové. Anilin, který je derivátem benzenu, totiž představoval v průběhu OPŠ přibližně 50 % celkových výrobních nákladů a zaznamenal od roku 2003 do OPŠ cenový nárůst přibližně 45 %.
  Tabulka 9
  Prodejní ceny | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná prodejní cena (index) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství. |

(91)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období výrazně vzrostly o 26 %. Sledovaný vývoj od roku 2005 podle všeho odráží zvláště účinky antiabsorpčních opatření přijatých proti čínskému dovozu v roce 2004. Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství v letech 2004 a 2005 významně vzrostly a zůstaly poté poměrně stabilní. Toto zvýšení však bylo nižší než zvýšení cen anilinu, který je nejvýznamnější surovinou pro výrobu kyseliny sulfanilové. Anilin, který je derivátem benzenu, totiž představoval v průběhu OPŠ přibližně 50 % celkových výrobních nákladů a zaznamenal od roku 2003 do OPŠ cenový nárůst přibližně 45 %.

Tabulka 9

Prodejní ceny

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Průměrná prodejní cena (index)

100

104

124

125

126

Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství.

e)   Zaměstnanost a produktivita

| (92) | Zaměstnanost poklesla od roku 2003 do OPŠ o 9 %, zatímco výroba vzrostla, což odráží zvýšení produktivity výrobního odvětví Společenství a konkurenceschopnosti. Průměrné náklady na zaměstnance však za stejné období vzrostly o 15 %.
  Tabulka 10
  Zaměstnanost a produktivita | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (index) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Produktivita (index) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Průměrné náklady na zaměstnance (index) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství. |

(92)

Zaměstnanost poklesla od roku 2003 do OPŠ o 9 %, zatímco výroba vzrostla, což odráží zvýšení produktivity výrobního odvětví Společenství a konkurenceschopnosti. Průměrné náklady na zaměstnance však za stejné období vzrostly o 15 %.

Tabulka 10

Zaměstnanost a produktivita

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Zaměstnanost (index)

100

96

96

98

91

Produktivita (index)

100

125

120

117

129

Průměrné náklady na zaměstnance (index)

100

82

94

106

115

Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství.

f)   Ziskovost

Tabulka 11

Ziskovost

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství. |

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Index

100

–1 286

1 519

335

191

Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství.

| (93) | Ziskovost výrobního odvětví Společenství se s výjimkou roku 2005 pohybovala na úrovni 1 % jeho obratu nebo pod touto úrovní. V roce 2004 byly zaznamenány výrazné ztráty, zatímco v letech 2005, 2006 a OPŠ výrobní odvětví Společenství zaznamenalo zisky. Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Společenství byla v roce 2003 výrazně nízká, zřejmý nárůst vykázaný v posuzovaném období vedl k úrovni ziskovosti i nadále hluboko pod úrovní, jež by byla v odvětví tohoto typu přijatelná. |
| --- | --- |

(93)

Ziskovost výrobního odvětví Společenství se s výjimkou roku 2005 pohybovala na úrovni 1 % jeho obratu nebo pod touto úrovní. V roce 2004 byly zaznamenány výrazné ztráty, zatímco v letech 2005, 2006 a OPŠ výrobní odvětví Společenství zaznamenalo zisky. Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Společenství byla v roce 2003 výrazně nízká, zřejmý nárůst vykázaný v posuzovaném období vedl k úrovni ziskovosti i nadále hluboko pod úrovní, jež by byla v odvětví tohoto typu přijatelná.

| (94) | Je rovněž třeba uvést, že ziskovost výrobního odvětví Společenství byla ovlivněna vývojem cen surovin. Průměrné výrobní náklady vzrostly od roku 2003 do OPŠ o 25 %. Jak je uvedeno výše v 91. bodě odůvodnění, anilin je klíčovým vstupem při výrobě kyseliny sulfanilové a představuje přibližně polovinu výrobních nákladů. Vzhledem ke skutečnosti, že ceny anilinu v roce 2004 významně vzrostly, výrobní odvětví Společenství nedokázalo tento cenový nárůst přenést na své odběratele a utrpělo ztráty. Situace se pro výrobní odvětví Společenství zlepšila v roce 2005, jelikož se ceny anilinu ustálily a výrobní odvětví Společenství dokázalo zvýšit své ceny kyseliny sulfanilové v rozsahu nezbytném pro pokrytí nárůstu surovinových nákladů. V roce 2006 a během OPŠ vzhledem k novému nárůstu cen anilinu ziskovost výrobního odvětví Společenství poklesla pod úroveň 1 % obratu. |
| --- | --- |

(94)

Je rovněž třeba uvést, že ziskovost výrobního odvětví Společenství byla ovlivněna vývojem cen surovin. Průměrné výrobní náklady vzrostly od roku 2003 do OPŠ o 25 %. Jak je uvedeno výše v 91. bodě odůvodnění, anilin je klíčovým vstupem při výrobě kyseliny sulfanilové a představuje přibližně polovinu výrobních nákladů. Vzhledem ke skutečnosti, že ceny anilinu v roce 2004 významně vzrostly, výrobní odvětví Společenství nedokázalo tento cenový nárůst přenést na své odběratele a utrpělo ztráty. Situace se pro výrobní odvětví Společenství zlepšila v roce 2005, jelikož se ceny anilinu ustálily a výrobní odvětví Společenství dokázalo zvýšit své ceny kyseliny sulfanilové v rozsahu nezbytném pro pokrytí nárůstu surovinových nákladů. V roce 2006 a během OPŠ vzhledem k novému nárůstu cen anilinu ziskovost výrobního odvětví Společenství poklesla pod úroveň 1 % obratu.

g)   Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si investice

Tabulka 12

Investice, návratnost investic

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (index) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Návratnost investic (index) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství. |

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Investice (index)

100

39

57

255

305

Návratnost investic (index)

100

–1 779

2 498

420

224

Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství.

| (95) | Výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období nadále realizovalo investice do aktivit týkajících se kyseliny sulfanilové. V roce 2006 a v průběhu OPŠ vedle investic, které souvisely především s údržbou stávajícího investičního majetku, jeden výrobce ve Společenství realizoval investice ke zvýšení své kapacity výroby čištěné kyseliny sulfanilové. Je však třeba uvést, že plné zprovoznění této nové kapacity se předpokládá až od roku 2008. |
| --- | --- |

(95)

Výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období nadále realizovalo investice do aktivit týkajících se kyseliny sulfanilové. V roce 2006 a v průběhu OPŠ vedle investic, které souvisely především s údržbou stávajícího investičního majetku, jeden výrobce ve Společenství realizoval investice ke zvýšení své kapacity výroby čištěné kyseliny sulfanilové. Je však třeba uvést, že plné zprovoznění této nové kapacity se předpokládá až od roku 2008.

| (96) | Jelikož výrobní odvětví Společenství v celém posuzovaném období realizovalo nízké zisky, číselný údaj o návratnosti investic, který vyjadřuje výsledek před zdaněním jako procento průměru počáteční a konečné zůstatkové hodnoty majetku použitého při výrobě kyseliny sulfanilové, rovněž zůstal velmi nízký, a to kolem 2 % v průběhu OPŠ. |
| --- | --- |

(96)

Jelikož výrobní odvětví Společenství v celém posuzovaném období realizovalo nízké zisky, číselný údaj o návratnosti investic, který vyjadřuje výsledek před zdaněním jako procento průměru počáteční a konečné zůstatkové hodnoty majetku použitého při výrobě kyseliny sulfanilové, rovněž zůstal velmi nízký, a to kolem 2 % v průběhu OPŠ.

| (97) | Šetřením bylo zjištěno, že potřeba kapitálu výrobního odvětví Společenství byla nepříznivě ovlivněna obtížnou finanční situací. Přestože jeden z výrobců ve Společenství je součástí velké skupiny, kapitálové požadavky nejsou vždy naplňovány podle potřeby, protože se finanční zdroje v rámci skupiny většinou přidělují jednotkám, které mají nejvyšší zisky. |
| --- | --- |

(97)

Šetřením bylo zjištěno, že potřeba kapitálu výrobního odvětví Společenství byla nepříznivě ovlivněna obtížnou finanční situací. Přestože jeden z výrobců ve Společenství je součástí velké skupiny, kapitálové požadavky nejsou vždy naplňovány podle potřeby, protože se finanční zdroje v rámci skupiny většinou přidělují jednotkám, které mají nejvyšší zisky.

h)   Peněžní tok

| (98) | Peněžní tok v období od roku 2003 do OPŠ významně poklesl o 85 %, avšak nadále zůstal kladný. Peněžní tok nesleduje trend ziskovosti, protože byl ovlivněn nepeněžními položkami, jako jsou odpisy a pohyby zásob.
  Tabulka 13
  Peněžní tok










  Peněžní tok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství. |

(98)

Peněžní tok v období od roku 2003 do OPŠ významně poklesl o 85 %, avšak nadále zůstal kladný. Peněžní tok nesleduje trend ziskovosti, protože byl ovlivněn nepeněžními položkami, jako jsou odpisy a pohyby zásob.

Tabulka 13

Peněžní tok

Peněžní tok

2003

2004

2005

2006

OPŠ

Index

100

41

64

32

15

Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství.

5.5   Závěr

| (99) | Od roku 2003 do OPŠ se většina ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Společenství vyvíjela pozitivně: objemy prodeje, využití kapacity, objem výroby, konečné stavy zásob, produktivita, investice a návratnost investic. Jeho ziskovost v průběhu OPŠ však zůstala pod 1 % obratu. |
| --- | --- |

(99)

Od roku 2003 do OPŠ se většina ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Společenství vyvíjela pozitivně: objemy prodeje, využití kapacity, objem výroby, konečné stavy zásob, produktivita, investice a návratnost investic. Jeho ziskovost v průběhu OPŠ však zůstala pod 1 % obratu.

| (100) | Výrobnímu odvětví Společenství prospělo to, že své jednotkové ceny kyseliny sulfanilové zvýšilo, zejména od roku 2004 do konce OPŠ. Zvýšení prodejní ceny však nemohlo plně kompenzovat vzestup výrobních nákladů, a zisková rozpětí tak poklesla. |
| --- | --- |

(100)

Výrobnímu odvětví Společenství prospělo to, že své jednotkové ceny kyseliny sulfanilové zvýšilo, zejména od roku 2004 do konce OPŠ. Zvýšení prodejní ceny však nemohlo plně kompenzovat vzestup výrobních nákladů, a zisková rozpětí tak poklesla.

| (101) | Navíc pokles spotřeby Společenství v roce 2006 a během OPŠ poněkud bránil oživení výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(101)

Navíc pokles spotřeby Společenství v roce 2006 a během OPŠ poněkud bránil oživení výrobního odvětví Společenství.

| (102) | Celkově je zřejmé, že zavedení antisubvenčních opatření umožnilo výrobnímu odvětví Společenství, aby svou situaci stabilizovalo, avšak ne aby se plně zotavilo z utrpěné újmy, a to kvůli nárůstu cen surovin, který výrobní odvětví Společenství nedokázalo přenést na své odběratele. Šetření nicméně ukázalo, že výrobní odvětví Společenství začalo v průběhu posuzovaného období investovat do nových zařízení. |
| --- | --- |

(102)

Celkově je zřejmé, že zavedení antisubvenčních opatření umožnilo výrobnímu odvětví Společenství, aby svou situaci stabilizovalo, avšak ne aby se plně zotavilo z utrpěné újmy, a to kvůli nárůstu cen surovin, který výrobní odvětví Společenství nedokázalo přenést na své odběratele. Šetření nicméně ukázalo, že výrobní odvětví Společenství začalo v průběhu posuzovaného období investovat do nových zařízení.

| (103) | Ve světle výše uvedené analýzy vyšlo najevo, že na jedné straně se objemové ukazatele v posuzovaném období vyvíjely pozitivně. Na druhé straně finanční ukazatele týkající se výrobního odvětví Společenství, jako je ziskovost a peněžní tok, naznačovaly, že výrobní odvětví Společenství je nadále v citlivé hospodářské situaci. Proto byl vyvozen závěr, že se ještě plně nezotavilo z účinků újmy vzniklé subvencováním. |
| --- | --- |

(103)

Ve světle výše uvedené analýzy vyšlo najevo, že na jedné straně se objemové ukazatele v posuzovaném období vyvíjely pozitivně. Na druhé straně finanční ukazatele týkající se výrobního odvětví Společenství, jako je ziskovost a peněžní tok, naznačovaly, že výrobní odvětví Společenství je nadále v citlivé hospodářské situaci. Proto byl vyvozen závěr, že se ještě plně nezotavilo z účinků újmy vzniklé subvencováním.

6.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

6.1   Obecná ustanovení

| (104) | Podle čl. 18 odst. 2 základního nařízení byla provedena analýza pravděpodobnosti obnovení újmy, jestliže by stávající opatření byla zrušena. V tomto ohledu byl zkoumán zejména pravděpodobný vývoj objemů a cen vývozu z dotčené země a také jejich pravděpodobné účinky na situaci ve výrobním odvětví Společenství při absenci opatření. |
| --- | --- |

(104)

Podle čl. 18 odst. 2 základního nařízení byla provedena analýza pravděpodobnosti obnovení újmy, jestliže by stávající opatření byla zrušena. V tomto ohledu byl zkoumán zejména pravděpodobný vývoj objemů a cen vývozu z dotčené země a také jejich pravděpodobné účinky na situaci ve výrobním odvětví Společenství při absenci opatření.

6.2   Vývoj objemů a cen dovozu z dotčené země, pokud by byla opatření zrušena

| (105) | Je třeba připomenout, že i přes zavedená antisubvenční opatření měl dovoz z dotčené země v průběhu OPŠ podíl na trhu ve výši 9,7 %. |
| --- | --- |

(105)

Je třeba připomenout, že i přes zavedená antisubvenční opatření měl dovoz z dotčené země v průběhu OPŠ podíl na trhu ve výši 9,7 %.

| (106) | Šetření ukázalo, že spolupracující indický vyvážející výrobce má významnou volnou kapacitu, více než 30 % spotřeby Společenství. Tato nevyužitá kapacita naznačuje, že uvedený vyvážející výrobce má možnost zvýšit svou současnou výrobu, a zvýšit tak i svůj vývoz kyseliny sulfanilové do Společenství. |
| --- | --- |

(106)

Šetření ukázalo, že spolupracující indický vyvážející výrobce má významnou volnou kapacitu, více než 30 % spotřeby Společenství. Tato nevyužitá kapacita naznačuje, že uvedený vyvážející výrobce má možnost zvýšit svou současnou výrobu, a zvýšit tak i svůj vývoz kyseliny sulfanilové do Společenství.

| (107) | Je rovněž třeba uvést, že spotřeba Společenství během posuzovaného období mírně poklesla a neočekává se, že poptávka v následujících letech bude taková, aby absorbovala potenciální nárůst dovozu z Indie, jestliže by opatření byla ukončena. Za tohoto scénáře by vývoz kyseliny sulfanilové z Indie velmi pravděpodobně nahradil velkou část prodeje realizovaného výrobním odvětvím Společenství, jelikož ceny dovozu budou pravděpodobně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(107)

Je rovněž třeba uvést, že spotřeba Společenství během posuzovaného období mírně poklesla a neočekává se, že poptávka v následujících letech bude taková, aby absorbovala potenciální nárůst dovozu z Indie, jestliže by opatření byla ukončena. Za tohoto scénáře by vývoz kyseliny sulfanilové z Indie velmi pravděpodobně nahradil velkou část prodeje realizovaného výrobním odvětvím Společenství, jelikož ceny dovozu budou pravděpodobně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.

| (108) | Šetření odhalilo, že trh Společenství je pro indického vyvážejícího výrobce nadále atraktivní. Bylo totiž zjištěno, že průměrná vývozní cena při prodeji do jiných třetích zemí je významně nižší než průměrná vývozní cena pro Společenství. Skutečnost, že v případě indických vývozních cen nebylo zjištěno žádné cenové podbízení, je vysvětlena cenovým závazkem, a tedy opatřeními zavedenými pro Indii. Avšak i tak bylo zjištěno, že indické vývozní ceny CIF jsou v průměru nižší než průměrná cena výrobního odvětví Společenství (asi o 7 %). |
| --- | --- |

(108)

Šetření odhalilo, že trh Společenství je pro indického vyvážejícího výrobce nadále atraktivní. Bylo totiž zjištěno, že průměrná vývozní cena při prodeji do jiných třetích zemí je významně nižší než průměrná vývozní cena pro Společenství. Skutečnost, že v případě indických vývozních cen nebylo zjištěno žádné cenové podbízení, je vysvětlena cenovým závazkem, a tedy opatřeními zavedenými pro Indii. Avšak i tak bylo zjištěno, že indické vývozní ceny CIF jsou v průměru nižší než průměrná cena výrobního odvětví Společenství (asi o 7 %).

| (109) | Proto je pravděpodobné, že pokud by nebyla zavedena žádná opatření, indický vyvážející výrobce by měl pobídku k tomu, aby využil významnou část nevyužité kapacity a přesměroval svůj vývoz do jiných třetích zemí na atraktivnější trh Společenství při cenových úrovních významně nižších, než jsou současné cenové úrovně ve výrobním odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(109)

Proto je pravděpodobné, že pokud by nebyla zavedena žádná opatření, indický vyvážející výrobce by měl pobídku k tomu, aby využil významnou část nevyužité kapacity a přesměroval svůj vývoz do jiných třetích zemí na atraktivnější trh Společenství při cenových úrovních významně nižších, než jsou současné cenové úrovně ve výrobním odvětví Společenství.

6.3   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy

| (110) | Na základě výše uvedeného lze vyvodit závěr, že pokud by opatření skončila, došlo by velmi pravděpodobně k dovozu z dotčené země na trh Společenství ve významných objemech a za subvencované ceny, které by byly pod cenami výrobního odvětví Společenství. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu Společenství s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. To by zejména zvrátilo oživení, kterého bylo částečně dosaženo v posuzovaném období, což by pravděpodobně vedlo k obnovení újmy. |
| --- | --- |

(110)

Na základě výše uvedeného lze vyvodit závěr, že pokud by opatření skončila, došlo by velmi pravděpodobně k dovozu z dotčené země na trh Společenství ve významných objemech a za subvencované ceny, které by byly pod cenami výrobního odvětví Společenství. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu Společenství s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. To by zejména zvrátilo oživení, kterého bylo částečně dosaženo v posuzovaném období, což by pravděpodobně vedlo k obnovení újmy.

7.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

7.1   Úvod

| (111) | Podle článku 31 základního nařízení bylo zkoumáno, je-li zachování stávajících antidumpingových opatření proti zájmu Společenství jako celku. Určení zájmu Společenství bylo založeno na zhodnocení všech dotyčných zájmů. |
| --- | --- |

(111)

Podle článku 31 základního nařízení bylo zkoumáno, je-li zachování stávajících antidumpingových opatření proti zájmu Společenství jako celku. Určení zájmu Společenství bylo založeno na zhodnocení všech dotyčných zájmů.

| (112) | Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, že tudíž analyzuje situaci, kdy antisubvenční opatření již byla zavedena, by měla umožnit vyhodnocení veškerých nesprávných negativních dopadů stávajících antisubvenčních opatření na strany, kterých se daná situace týká. |
| --- | --- |

(112)

Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, že tudíž analyzuje situaci, kdy antisubvenční opatření již byla zavedena, by měla umožnit vyhodnocení veškerých nesprávných negativních dopadů stávajících antisubvenčních opatření na strany, kterých se daná situace týká.

| (113) | Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení subvencí působících újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v daném konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat. |
| --- | --- |

(113)

Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení subvencí působících újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v daném konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.

7.2   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (114) | Lze rozumně předpokládat, že dané výrobní odvětví Společenství bude mít nadále prospěch z uložených opatření a bude se dále zotavovat tím, že opět získá původní podíl na trhu a zvýší svou ziskovost. Pokud nebudou opatření zachována, vznikne pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství opět újma způsobená zvýšením dovozu z dotčené země za subvencované ceny a jeho stávající citlivá finanční situace se zhorší. |
| --- | --- |

(114)

Lze rozumně předpokládat, že dané výrobní odvětví Společenství bude mít nadále prospěch z uložených opatření a bude se dále zotavovat tím, že opět získá původní podíl na trhu a zvýší svou ziskovost. Pokud nebudou opatření zachována, vznikne pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství opět újma způsobená zvýšením dovozu z dotčené země za subvencované ceny a jeho stávající citlivá finanční situace se zhorší.

| (115) | Na tomto základě lze vyvodit závěr, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství, aby opatření pokračovala. |
| --- | --- |

(115)

Na tomto základě lze vyvodit závěr, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství, aby opatření pokračovala.

7.3   Zájem dovozců

| (116) | Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo zjištěno, že uložení opatření by nemělo vážný dopad na dovozce kyseliny sulfanilové ve Společenství. To podle všeho potvrzuje nedostatečná spolupráce v tomto šetření. Nebyly tudíž předloženy žádné závažné důvody, jež by svědčily o tom, že uložení opatření by bylo proti zájmu dovozců. |
| --- | --- |

(116)

Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo zjištěno, že uložení opatření by nemělo vážný dopad na dovozce kyseliny sulfanilové ve Společenství. To podle všeho potvrzuje nedostatečná spolupráce v tomto šetření. Nebyly tudíž předloženy žádné závažné důvody, jež by svědčily o tom, že uložení opatření by bylo proti zájmu dovozců.

7.4   Zájem uživatelů

| (117) | Komise zaslala dotazník všem 31 známým uživatelům, z nichž pouze čtyři jej vrátili vyplněný. Tři vyplněné dotazníky byly obdrženy od firem Společenství vyrábějících optické zjasňovače a jeden vyplněný dotazník od společnosti vyrábějící barviva. Avšak informace, jež všichni tito uživatelé poskytli ohledně účinku opatření a podílu, jaký má kyselina sulfanilová na jejich výrobních nákladech, nebyly užitečné. |
| --- | --- |

(117)

Komise zaslala dotazník všem 31 známým uživatelům, z nichž pouze čtyři jej vrátili vyplněný. Tři vyplněné dotazníky byly obdrženy od firem Společenství vyrábějících optické zjasňovače a jeden vyplněný dotazník od společnosti vyrábějící barviva. Avšak informace, jež všichni tito uživatelé poskytli ohledně účinku opatření a podílu, jaký má kyselina sulfanilová na jejich výrobních nákladech, nebyly užitečné.

| (118) | Objemy dotčeného výrobku dovezeného těmito čtyřmi uživateli představovaly 47,3 % celkového dovozu do Společenství. Navíc, jelikož tito čtyři uživatelé nakupují významné objemy kyseliny sulfanilové od výrobního odvětví Společenství, představovali v průběhu OPŠ celkem přibližně 40 % spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(118)

Objemy dotčeného výrobku dovezeného těmito čtyřmi uživateli představovaly 47,3 % celkového dovozu do Společenství. Navíc, jelikož tito čtyři uživatelé nakupují významné objemy kyseliny sulfanilové od výrobního odvětví Společenství, představovali v průběhu OPŠ celkem přibližně 40 % spotřeby Společenství.

| (119) | Tři uživatelé uvedli stejné argumenty proti pokračování opatření z důvodu, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství nestačí pokrýt domácí poptávku, a z důvodu, že opatření poškozují jejich konkurenceschopnost u následných výrobků. Čtvrtý uživatel se k otázce, zda je pro zachování opatření nebo proti němu, nevyjádřil. |
| --- | --- |

(119)

Tři uživatelé uvedli stejné argumenty proti pokračování opatření z důvodu, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství nestačí pokrýt domácí poptávku, a z důvodu, že opatření poškozují jejich konkurenceschopnost u následných výrobků. Čtvrtý uživatel se k otázce, zda je pro zachování opatření nebo proti němu, nevyjádřil.

| (120) | Co se týká nabídky na trhu Společenství, je třeba poznamenat, že současná výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství by mohla uspokojit přibližně 80 % poptávky ve Společenství. Je rovněž třeba zdůraznit, že výrobní odvětví Společenství investovalo do nových zařízení, aby zvýšilo svou produkci čištěné kyseliny sulfanilové. Ať tak či onak, účelem opatření není zabránit dovozu z dotyčné země ve vstupu na trh Společenství, ale zajistit, aby byl prováděn za nesubvencované a nepoškozující ceny. Proto se očekává, že dovoz z dotčené země bude nadále vstupovat na trh, stejně jak tomu bylo po uložení opatření v roce 2002. |
| --- | --- |

(120)

Co se týká nabídky na trhu Společenství, je třeba poznamenat, že současná výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství by mohla uspokojit přibližně 80 % poptávky ve Společenství. Je rovněž třeba zdůraznit, že výrobní odvětví Společenství investovalo do nových zařízení, aby zvýšilo svou produkci čištěné kyseliny sulfanilové. Ať tak či onak, účelem opatření není zabránit dovozu z dotyčné země ve vstupu na trh Společenství, ale zajistit, aby byl prováděn za nesubvencované a nepoškozující ceny. Proto se očekává, že dovoz z dotčené země bude nadále vstupovat na trh, stejně jak tomu bylo po uložení opatření v roce 2002.

| (121) | Je rovněž třeba uvést, že výroba kyseliny sulfanilové mimo Společenství se nyní omezuje na několik zemí ve světě, např. Indii, ČLR a USA. Proto je důležité, aby výrobní odvětví Společenství mohlo fungovat v podmínkách skutečné hospodářské soutěže, aby všem uživatelům ve Společenství byly i nadále k dispozici domácí dodávky výrobku. |
| --- | --- |

(121)

Je rovněž třeba uvést, že výroba kyseliny sulfanilové mimo Společenství se nyní omezuje na několik zemí ve světě, např. Indii, ČLR a USA. Proto je důležité, aby výrobní odvětví Společenství mohlo fungovat v podmínkách skutečné hospodářské soutěže, aby všem uživatelům ve Společenství byly i nadále k dispozici domácí dodávky výrobku.

| (122) | Co se týká konkurenceschopnosti uživatelů, je třeba uvést, že i přes nedostatečné informace získané od uživatelů v rámci tohoto šetření se v původním šetření ukázalo, že antisubvenční opatření by zvýšila úplné náklady optických zjasňovačů a barviv obsahujících kyselinu sulfanilovou o méně než 1 %. |
| --- | --- |

(122)

Co se týká konkurenceschopnosti uživatelů, je třeba uvést, že i přes nedostatečné informace získané od uživatelů v rámci tohoto šetření se v původním šetření ukázalo, že antisubvenční opatření by zvýšila úplné náklady optických zjasňovačů a barviv obsahujících kyselinu sulfanilovou o méně než 1 %.

| (123) | Na základě výše uvedeného, obdobně se závěrem vyvozeným při původním šetření, se také v rámci přezkumného šetření před pozbytím platnosti má za to, že zachování opatření by nemělo významný nepříznivý dopad na situaci uživatelů. |
| --- | --- |

(123)

Na základě výše uvedeného, obdobně se závěrem vyvozeným při původním šetření, se také v rámci přezkumného šetření před pozbytím platnosti má za to, že zachování opatření by nemělo významný nepříznivý dopad na situaci uživatelů.

7.5   Závěr o zájmu Společenství

| (124) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné závažné důvody proti zachování současných antisubvenčních opatření. |
| --- | --- |

(124)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné závažné důvody proti zachování současných antisubvenčních opatření.

8.   VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

| (125) | Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a ohledech, na jejichž základě je zamýšleno doporučit zachování a úpravu stávajících opatření. Byla jim také poskytnuta lhůta ke vznesení námitek a připomínek. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by vedly ke změně výše uvedených závěrů. |
| --- | --- |

(125)

Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a ohledech, na jejichž základě je zamýšleno doporučit zachování a úpravu stávajících opatření. Byla jim také poskytnuta lhůta ke vznesení námitek a připomínek. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by vedly ke změně výše uvedených závěrů.

| (126) | S ohledem na závěry učiněné v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti, co se týká pravděpodobnosti přetrvávajícího subvencování, pravděpodobnosti obnovení újmy a zájmu Společenství, by měla být vyrovnávací opatření týkající se dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie zachována, aby se zabránilo obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství subvencovaným dovozem. |
| --- | --- |

(126)

S ohledem na závěry učiněné v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti, co se týká pravděpodobnosti přetrvávajícího subvencování, pravděpodobnosti obnovení újmy a zájmu Společenství, by měla být vyrovnávací opatření týkající se dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie zachována, aby se zabránilo obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství subvencovaným dovozem.

| (127) | S ohledem na závěry částečného prozatímního přezkumu omezeného na výši subvence týkající se spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii se považuje za vhodné upravit sazbu platného vyrovnávacího cla ze 7,1 % na 4,7 %. Jelikož spolupracující vyvážející výrobce představoval v průběhu OPŠ 100 % vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Společenství, považuje se za vhodné, aby se tato sazba cla vztahovala rovněž na dovážené zboží vyráběné ostatními indickými výrobci. Sazba cla se nebude vztahovat na dovoz dotčeného výrobku, který je vyráběn a prodáván pro vývoz do Společenství spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, od něhož byl rozhodnutím 2006/37/ES přijat závazek. V tomto ohledu se konstatuje, že minimální dovozní ceny závazku přijatého od indické společnosti byly upraveny tak, aby odrážely pokles celkové kombinované sazby cla (antidumpingového a vyrovnávacího), jež se na tuto společnost vztahuje. |
| --- | --- |

(127)

S ohledem na závěry částečného prozatímního přezkumu omezeného na výši subvence týkající se spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii se považuje za vhodné upravit sazbu platného vyrovnávacího cla ze 7,1 % na 4,7 %. Jelikož spolupracující vyvážející výrobce představoval v průběhu OPŠ 100 % vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Společenství, považuje se za vhodné, aby se tato sazba cla vztahovala rovněž na dovážené zboží vyráběné ostatními indickými výrobci. Sazba cla se nebude vztahovat na dovoz dotčeného výrobku, který je vyráběn a prodáván pro vývoz do Společenství spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, od něhož byl rozhodnutím 2006/37/ES přijat závazek. V tomto ohledu se konstatuje, že minimální dovozní ceny závazku přijatého od indické společnosti byly upraveny tak, aby odrážely pokles celkové kombinované sazby cla (antidumpingového a vyrovnávacího), jež se na tuto společnost vztahuje.

| (128) | Úprava sazby vyrovnávacího cla bude mít dopad na konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % uvalené na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie nařízením (ES) č. 1000/2008, protože antidumpingové clo bylo upraveno, aby se zabránilo případnému dvojímu započtení účinků výhod z vývozních subvencí (je třeba připomenout, že konečné antidumpingové clo vycházelo z dumpingového rozpětí, protože dumpingové rozpětí bylo shledáno nižším než úroveň odstranění újmy). Ustanovení čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 základního antidumpingového nařízení stanoví, že žádný výrobek nesmí být podroben zároveň antidumpingovým a vyrovnávacím opatřením za účelem řešení jedné a téže situace, jež vznikla dumpingem nebo subvencováním vývozu. V původním šetření bylo zjištěno, že určité prošetřované režimy subvencování, které byly napadnutelné, představují vývozní subvence ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního antisubvenčního nařízení. Tyto subvence jako takové ovlivnily vývozní cenu indického vyvážejícího výrobce, a vedly tak ke zvýšenému dumpingovému rozpětí. Proto, podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení, bylo konečné antidumpingové clo upraveno tak, aby odpovídalo skutečnému dumpingovému rozpětí zbývajícímu po uložení konečného vyrovnávacího cla kompenzujícího vliv vývozních subvencí (viz 46. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1339/2002). |
| --- | --- |

(128)

Úprava sazby vyrovnávacího cla bude mít dopad na konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % uvalené na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie nařízením (ES) č. 1000/2008, protože antidumpingové clo bylo upraveno, aby se zabránilo případnému dvojímu započtení účinků výhod z vývozních subvencí (je třeba připomenout, že konečné antidumpingové clo vycházelo z dumpingového rozpětí, protože dumpingové rozpětí bylo shledáno nižším než úroveň odstranění újmy). Ustanovení čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 základního antidumpingového nařízení stanoví, že žádný výrobek nesmí být podroben zároveň antidumpingovým a vyrovnávacím opatřením za účelem řešení jedné a téže situace, jež vznikla dumpingem nebo subvencováním vývozu. V původním šetření bylo zjištěno, že určité prošetřované režimy subvencování, které byly napadnutelné, představují vývozní subvence ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního antisubvenčního nařízení. Tyto subvence jako takové ovlivnily vývozní cenu indického vyvážejícího výrobce, a vedly tak ke zvýšenému dumpingovému rozpětí. Proto, podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení, bylo konečné antidumpingové clo upraveno tak, aby odpovídalo skutečnému dumpingovému rozpětí zbývajícímu po uložení konečného vyrovnávacího cla kompenzujícího vliv vývozních subvencí (viz 46. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1339/2002).

| (129) | V důsledku toho musí být sazba konečného antidumpingového cla pro Indii nyní upravena tak, aby zohlednila revidovanou míru výhod získaných z vývozních subvencí v OPŠ současného antisubvenčního šetření. Jelikož výhody vývozních subvencí dosáhly v tomto OPŠ 4,1 % a míra dumpingového rozpětí původně stanovená nařízením (ES) č. 1339/2002 činila 24,6 %, revidovaná výše antidumpingového cla by měla být 20,5 %. Nařízení (ES) č. 1000/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(129)

V důsledku toho musí být sazba konečného antidumpingového cla pro Indii nyní upravena tak, aby zohlednila revidovanou míru výhod získaných z vývozních subvencí v OPŠ současného antisubvenčního šetření. Jelikož výhody vývozních subvencí dosáhly v tomto OPŠ 4,1 % a míra dumpingového rozpětí původně stanovená nařízením (ES) č. 1339/2002 činila 24,6 %, revidovaná výše antidumpingového cla by měla být 20,5 %. Nařízení (ES) č. 1000/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné vyrovnávací clo z dovozu kyseliny sulfanilové kódu KN ex 2921 42 10 (kód TARIC 2921421060) pocházející z Indie.

2.   Sazba konečného vyrovnávacího cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, činí 4,7 %.

3.   Bez ohledu na odstavec 1 se konečné clo nepoužije na dovoz propuštěný do volného oběhu v souladu s článkem 2.

4.   Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.

Článek 2

1.   Dovoz, pro který bylo předloženo prohlášení k propuštění do volného oběhu, fakturovaný společnostmi, od nichž Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2006/37/ES ve znění pozdějších předpisů, je osvobozen od vyrovnávacího cla uloženého podle článku 1 pod podmínkou, že:

| — | zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství a |
| --- | --- |

—

zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství a

| — | k tomuto zboží je přiložena závazková faktura, kterou se rozumí obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a |
| --- | --- |

—

k tomuto zboží je přiložena závazková faktura, kterou se rozumí obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a

| — | zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře. |
| --- | --- |

—

zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.

2.   Pokud se ve vztahu ke zboží popsanému v článku 1, které je osvobozeno od cel za podmínek uvedených v odstavci 1, zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více stanovených podmínek, vzniká v okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu celní dluh. Podmínka stanovená v odstavci 1 druhé odrážce se považuje za nesplněnou, pokud se zjistí, že závazková faktura není v souladu s přílohou, nebo není pravá, nebo pokud Komise odvolala přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení (ES) č. 384/96 nebo čl. 13 odst. 9 základního antisubvenčního nařízení v nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na určitou transakci nebo transakce a prohlašuje odpovídající závazkovou fakturu nebo faktury za neplatné.

3.   Dovozci přijímají jako běžné obchodní riziko, že nesplněním jedné nebo více podmínek stanovených v odstavci 1 a dále definovaných v odstavci 2 kteroukoli stranou může vzniknout celní dluh podle článku 201 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (15). Vzniklý celní dluh bude splacen v den, kdy Komise odvolá přijetí závazku.

Článek 3

V článku 1 nařízení (ES) č. 1000/2008 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:

| Země | Konečné clo (%) |
| --- | --- |
| Čínská lidová republika | 33,7 |
| Indie | 20,5“ |

Země

Konečné clo (%)

Čínská lidová republika

33,7

Indie

20,5“

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 13. října 2008.

Za Radu

předseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 11.

3

(4)  Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 36.

4

(5)  Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 29.

5

(6)  Úř. věst. C 101, 27.4.2005, s. 34.

6

(7)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 52.

8

(9)  Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 5.

9

(10)  Úř. věst. L 275, 16.10.2008, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. C 272, 9.11.2006, s. 18.

11

(12)  Úř. věst. C 171, 24.7.2007, s. 14.

12

(13)  Úř. věst. C 229, 29.9.2007, s. 9.

13

(14)  Subvence označené hvězdičkou jsou vývozní subvence

14

(15)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

15

---

PŘÍLOHA

Na obchodní faktuře doprovázející dodávku kyseliny sulfanilové, kterou prodává společnost do Společenství a na kterou se vztahuje závazek, se uvedou tyto údaje:

| 1. | Nadpis „OBCHODNÍ FAKTURA DOPROVÁZEJÍCÍ ZBOŽÍ PODLÉHAJÍCÍ ZÁVAZKU“. |
| --- | --- |

1.

Nadpis „OBCHODNÍ FAKTURA DOPROVÁZEJÍCÍ ZBOŽÍ PODLÉHAJÍCÍ ZÁVAZKU“.

| 2. | Název společnosti, která vydala obchodní fakturu, uvedené v článku 1 rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímá závazek. |
| --- | --- |

2.

Název společnosti, která vydala obchodní fakturu, uvedené v článku 1 rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímá závazek.

| 3. | Číslo obchodní faktury. |
| --- | --- |

3.

Číslo obchodní faktury.

| 4. | Datum vystavení obchodní faktury. |
| --- | --- |

4.

Datum vystavení obchodní faktury.

| 5. | Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Společenství. |
| --- | --- |

5.

Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Společenství.

| 6. | Přesný popis zboží obsahující:






  — | kódové číslo výrobku (Product Code Number – PCN) používané pro účely závazku (např. „PA99“, „PS85“ nebo „TA98“), |
| --- | --- | --- |

6.

Přesný popis zboží obsahující:

—

kódové číslo výrobku (Product Code Number – PCN) používané pro účely závazku (např. „PA99“, „PS85“ nebo „TA98“),

| — | technické/fyzikální specifikace PCN, např. pro „PA99“ a „PS85“ bílý sypký prášek a pro „TA98“ šedý sypký prášek, |
| --- | --- |

—

technické/fyzikální specifikace PCN, např. pro „PA99“ a „PS85“ bílý sypký prášek a pro „TA98“ šedý sypký prášek,

| — | (případné) podnikové kódové číslo výrobku (Company Product Code Number – CPC), |
| --- | --- |

—

(případné) podnikové kódové číslo výrobku (Company Product Code Number – CPC),

| — | kód KN, |
| --- | --- |

—

kód KN,

| — | množství (v tunách). |
| --- | --- |

—

množství (v tunách).

| 7. | Popis podmínek prodeje obsahující:






  — | cenu za tunu, |
| --- | --- | --- |

7.

Popis podmínek prodeje obsahující:

—

cenu za tunu,

| — | příslušné platební podmínky, |
| --- | --- |

—

příslušné platební podmínky,

| — | příslušné dodací podmínky, |
| --- | --- |

—

příslušné dodací podmínky,

| — | celkové slevy a rabaty. |
| --- | --- |

—

celkové slevy a rabaty.

| 8. | Název společnosti, která působí jako dovozce ve Společenství a pro kterou byla obchodní faktura doprovázející zboží podléhající závazku danou společností přímo vystavena. |
| --- | --- |

8.

Název společnosti, která působí jako dovozce ve Společenství a pro kterou byla obchodní faktura doprovázející zboží podléhající závazku danou společností přímo vystavena.

| 9. | Jméno zástupce společnosti, která vydala fakturu, a toto podepsané prohlášení:
  „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej zboží uvedeného na této faktuře pro přímý vývoz do Evropského společenství se provádí v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého společností [SPOLEČNOST] a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím 2006/37/ES. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

9.

Jméno zástupce společnosti, která vydala fakturu, a toto podepsané prohlášení:

„Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej zboží uvedeného na této faktuře pro přímý vývoz do Evropského společenství se provádí v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého společností [SPOLEČNOST] a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím 2006/37/ES. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“

---

| 17.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1011/2008

ze dne 16. října 2008

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. října 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. října 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 17.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/23

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1012/2008

ze dne 14. října 2008,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v subdivizích Baltského moře 25-32 (vody ES) plavidly plujícími pod vlajkou Polska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 1404/2007 ze dne 26. listopadu 2007, kterým se pro rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři (3), určuje kvóty na rok 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 1404/2007 ze dne 26. listopadu 2007, kterým se pro rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři (3), určuje kvóty na rok 2008.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2008. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2008.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2008 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. října 2008.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 312, 30.11.2007, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 01/BAL |
| --- | --- |
| Členský stát | POL |
| Populace | COD/3DX32. |
| Druh | Treska obecná (Gadus morhua) |
| Oblast | Vody Společenství subdivizí 25–32 |
| Datum | 26.9.2008 |

č.

01/BAL

Členský stát

POL

Populace

COD/3DX32.

Druh

Treska obecná (Gadus morhua)

Oblast

Vody Společenství subdivizí 25–32

Datum

26.9.2008

---

| 17.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/25

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1013/2008

ze dne 15. října 2008,

kterým se stanoví zákaz rybolovu jazyka obecného v oblastech VIIf a VIIg plavidly plujícími pod vlajkou Irska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 40/2008 ze dne 16. ledna 2008, kterým se na rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty pro rok 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 40/2008 ze dne 16. ledna 2008, kterým se na rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty pro rok 2008.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2008. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2008.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2008 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. října 2008.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Členský stát | IRL |
| Populace | SOL/7FG. |
| Druh | Jazyk obecný (Solea solea) |
| Oblast | VIIf a VIIg |
| Datum | 1.8.2008 |

č.

45/T&Q

Členský stát

IRL

Populace

SOL/7FG.

Druh

Jazyk obecný (Solea solea)

Oblast

VIIf a VIIg

Datum

1.8.2008

---

| 17.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/27

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1014/2008

ze dne 16. října 2008

o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (České pivo (CHZO), Cebreiro (CHOP))

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zveřejněna žádost České republiky o zapsání názvu „České pivo“ a žádost Španělska o zapsání názvu „Cebreiro“. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zveřejněna žádost České republiky o zapsání názvu „České pivo“ a žádost Španělska o zapsání názvu „Cebreiro“.

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedené názvy zapsány, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedené názvy zapsány,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Názvy uvedené v příloze tohoto nařízení se zapisují do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. října 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. C 16, 23.1.2008, s. 14 (České pivo), Úř. věst. C 16, 23.1.2008, s. 23 (Cebreiro).

2

---

PŘÍLOHA

| 1. | Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:






  Třída 1.3 | Sýry |
| --- | --- | --- |

1.

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3

Sýry

ŠPANĚLSKO

Cebreiro (CHOP)

| 2. | Potraviny uvedené v příloze I nařízení






  Třída 2.1 | Pivo |
| --- | --- | --- |

2.

Potraviny uvedené v příloze I nařízení

Třída 2.1

Pivo

ČESKÁ REPUBLIKA

České pivo (CHZO)

---

| 17.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/29

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1015/2008

ze dne 16. října 2008,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1003/2008, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. října 2008

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dovozní cla v odvětví obilovin použitelná ode dne 16. října 2008 byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 1003/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Dovozní cla v odvětví obilovin použitelná ode dne 16. října 2008 byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 1003/2008 (3).

| (2) | Vypočítaný průměr dovozních cel se odchyluje o více než 5 EUR/t od stanoveného cla, a proto je třeba upravit dovozní cla stanovená nařízením (ES) č. 1003/2008. |
| --- | --- |

(2)

Vypočítaný průměr dovozních cel se odchyluje o více než 5 EUR/t od stanoveného cla, a proto je třeba upravit dovozní cla stanovená nařízením (ES) č. 1003/2008.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1003/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1003/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy I a II nařízení (ES) č. 1003/2008 se nahrazují přílohami tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 17. října 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. října 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  Úř. věst. L 275, 16.10.2008, s. 34.

3

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 17. října 2008

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 (2) |
| střední jakosti | 0,00 (2) |
| nízké jakosti | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | ŽITO | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 8,68 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 19,11 (2) |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00 (2)

střední jakosti

0,00 (2)

nízké jakosti

0,00 (2)

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00 (2)

1002 00 00

ŽITO

19,11 (2)

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

8,68

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (3)

8,68 (2)

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

19,11 (2)

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  V souladu s nařízením (ES) č. 608/2008 se použití tohoto práva pozastavuje.

(3)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

15. října 2008

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) | Ječmen |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotace | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Prémie – Záliv | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 4,76 | — | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Ječmen

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotace

195,25

112,11

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Prémie – Záliv

—

16,98

—

—

—

—

Prémie – Velká jezera

4,76

—

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 17,80 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

19,27 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

17,80 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

OBECNÉ ZÁSADY

Evropská centrální banka

| 17.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/32

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 5. září 2008,

kterými se mění obecné zásady ECB/2005/5 ze dne 17. února 2005 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti a o postupech pro výměnu statistických informací v rámci Evropského systému centrálních bank v oblasti vládní finanční statistiky

(ECB/2008/7)

(2008/802/ES)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5.1 a 5.2, článek 12.1 a článek 14.3 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Obecné zásady ECB/2005/5 ze dne 17. února 2005 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti a o postupech pro výměnu statistických informací v rámci Evropského systému centrálních bank v oblasti vládní finanční statistiky (1) vyžadují, aby byly shromažďovány údaje týkající se veřejného dluhu v držbě nerezidentů členského státu, a to v členění na dluh v držbě nerezidentů uvnitř eurozóny a dluh v držbě nerezidentů mimo eurozónu. To umožňuje sestavit celkový veřejný dluh eurozóny v držbě nerezidentů eurozóny konsolidací pozic v rámci eurozóny. Uvedený postup již není nutný, protože v důsledku zavedení systémů shromažďování údajů podle jednotlivých cenných papírů v kombinaci s používáním centralizované databáze cenných papírů se od března 2008 celkový veřejný dluh eurozóny v držbě nerezidentů eurozóny zveřejňuje jako součást mezinárodní investiční pozice eurozóny. Obecné zásady ECB/2004/15 ze dne 16. července 2004 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance a statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (2) upravují údaje, které jsou potřebné pro účely této statistiky. Předpokládaný další vývoj těchto systémů shromažďování údajů podle jednotlivých cenných papírů a centralizované databáze cenných papírů by měl navíc v patřičné době umožnit sestavování dalších údajů týkajících se držby státních cenných papírů podle zemí a sektorů. Vzhledem k tomu, že odkazy na „dluh v držbě nerezidentů uvnitř eurozóny“ a „dluh v držbě nerezidentů mimo eurozónu“ již nejsou nezbytné, měly by být vypuštěny z příloh I a II obecných zásad ECB/2005/5 s cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž. |
| --- | --- |

(1)

Obecné zásady ECB/2005/5 ze dne 17. února 2005 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti a o postupech pro výměnu statistických informací v rámci Evropského systému centrálních bank v oblasti vládní finanční statistiky (1) vyžadují, aby byly shromažďovány údaje týkající se veřejného dluhu v držbě nerezidentů členského státu, a to v členění na dluh v držbě nerezidentů uvnitř eurozóny a dluh v držbě nerezidentů mimo eurozónu. To umožňuje sestavit celkový veřejný dluh eurozóny v držbě nerezidentů eurozóny konsolidací pozic v rámci eurozóny. Uvedený postup již není nutný, protože v důsledku zavedení systémů shromažďování údajů podle jednotlivých cenných papírů v kombinaci s používáním centralizované databáze cenných papírů se od března 2008 celkový veřejný dluh eurozóny v držbě nerezidentů eurozóny zveřejňuje jako součást mezinárodní investiční pozice eurozóny. Obecné zásady ECB/2004/15 ze dne 16. července 2004 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance a statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (2) upravují údaje, které jsou potřebné pro účely této statistiky. Předpokládaný další vývoj těchto systémů shromažďování údajů podle jednotlivých cenných papírů a centralizované databáze cenných papírů by měl navíc v patřičné době umožnit sestavování dalších údajů týkajících se držby státních cenných papírů podle zemí a sektorů. Vzhledem k tomu, že odkazy na „dluh v držbě nerezidentů uvnitř eurozóny“ a „dluh v držbě nerezidentů mimo eurozónu“ již nejsou nezbytné, měly by být vypuštěny z příloh I a II obecných zásad ECB/2005/5 s cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž.

| (2) | Výjimky uvedené v příloze IV přestávají platit na konci září 2008, čímž se tato příloha stane zastaralou, |
| --- | --- |

(2)

Výjimky uvedené v příloze IV přestávají platit na konci září 2008, čímž se tato příloha stane zastaralou,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Obecné zásady ECB/2005/5 se mění takto:

| 1) | Přílohy I a II se nahrazují přílohami těchto obecných zásad. |
| --- | --- |

1)

Přílohy I a II se nahrazují přílohami těchto obecných zásad.

| 2) | Příloha IV se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Příloha IV se zrušuje.

Článek 2

Tyto obecné zásady vstupují v platnost dnem 1. října 2008.

Článek 3

Tyto obecné zásady platí pro všechny národní centrální banky Eurosystému.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 5. září 2008.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 109, 29.4.2005, s. 81.

1

(2)  Úř. věst. L 354, 30.11.2004, s. 34.

2

---

PŘÍLOHA I

„PŘÍLOHA I

POŽADAVKY NA VYKAZOVÁNÍ ÚDAJŮ

Úplný soubor údajů zahrnuje statistiku příjmů a výdajů (tabulky 1A, 1B a 1C), statistiku úprav schodku a zadlužení (tabulky 2A a 2B) a statistiku zadlužení (tabulky 3A a 3B). Klíčové kategorie jsou označeny tučně, přičemž ostatní kategorie jsou sekundární. Dílčí soubory údajů zahrnují alespoň klíčové kategorie v rámci statistiky příjmů a výdajů, statistiky úprav schodku a zadlužení nebo statistiky zadlužení. Není-li uvedeno jinak, týkají se kategorie sektoru vládních institucí.

STATISTIKA PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ

Tabulka 1A

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Schodek (–) nebo přebytek (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Schodek (–) nebo přebytek (+) ústředních vládních institucí | 2 |
| Schodek (–) nebo přebytek (+) národních vládních institucí | 3 |
| Schodek (–) nebo přebytek (+) místních vládních institucí | 4 |
| Schodek (–) nebo přebytek (+) fondů sociálního zabezpečení | 5 |
| Primární schodek (–) nebo přebytek (+) | 6 = 1 + 26 |
| Celkové příjmy | 7 = 9 + 31 |
| Celkové výdaje | 8 = 21 + 33 |
| Běžné příjmy | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Přímé daně | 10 |
| z toho poplatníkem podniky | 11 |
| z toho poplatníkem domácnosti | 12 |
| Nepřímé daně | 13 |
| z toho daň z přidané hodnoty | 14 |
| Sociální příspěvky | 15 |
| z toho skutečné sociální příspěvky zaměstnavatelů | 16 |
| z toho sociální příspěvky zaměstnanců | 17 |
| Ostatní běžné příjmy | 18 |
| z toho pohledávky z úroků | 19 |
| Prodej | 20 |
| Běžné výdaje | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Běžné transfery | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Sociální platby | 23 |
| Závazky z dotací | 24 |
| Závazky z ostatních běžných transferů | 25 |
| Závazky z úroků | 26 |
| Náhrady zaměstnancům | 27 |
| z toho mzdy a platy | 28 |
| Mezispotřeba | 29 |
| Hrubé úspory | 30 = 9 – 21 |
| Kapitálové příjmy | 31 |
| z toho kapitálové daně | 32 |
| Kapitálové výdaje | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Investice | 34 |
| Ostatní čisté pořízení nefinančních aktiv | 35 |
| Závazky z kapitálových transferů | 36 |
| Doplňkové (memo) položky |
| Schodek (–) nebo přebytek (+) ve vztahu k postupu při nadměrném schodku | 37 |
| Závazky z úroků ve vztahu k postupu při nadměrném schodku | 38 |
| Výnosy z prodeje UMTS licencí | 39 |
| Skutečné sociální příspěvky | 40 |
| Sociální dávky jiné než naturální sociální transfery | 41 |
| Hrubý domácí produkt | 42 |
| Hrubý domácí produkt ve stálých cenách | 43 |
| Vládní investice ve stálých cenách | 44 |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Schodek (–) nebo přebytek (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Schodek (–) nebo přebytek (+) ústředních vládních institucí

2

Schodek (–) nebo přebytek (+) národních vládních institucí

3

Schodek (–) nebo přebytek (+) místních vládních institucí

4

Schodek (–) nebo přebytek (+) fondů sociálního zabezpečení

5

Primární schodek (–) nebo přebytek (+)

6 = 1 + 26

Celkové příjmy

7 = 9 + 31

Celkové výdaje

8 = 21 + 33

Běžné příjmy

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Přímé daně

10

z toho poplatníkem podniky

11

z toho poplatníkem domácnosti

12

Nepřímé daně

13

z toho daň z přidané hodnoty

14

Sociální příspěvky

15

z toho skutečné sociální příspěvky zaměstnavatelů

16

z toho sociální příspěvky zaměstnanců

17

Ostatní běžné příjmy

18

z toho pohledávky z úroků

19

Prodej

20

Běžné výdaje

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Běžné transfery

22 = 23 + 24 + 25

Sociální platby

23

Závazky z dotací

24

Závazky z ostatních běžných transferů

25

Závazky z úroků

26

Náhrady zaměstnancům

27

z toho mzdy a platy

28

Mezispotřeba

29

Hrubé úspory

30 = 9 – 21

Kapitálové příjmy

31

z toho kapitálové daně

32

Kapitálové výdaje

33 = 34 + 35 + 36

Investice

34

Ostatní čisté pořízení nefinančních aktiv

35

Závazky z kapitálových transferů

36

Doplňkové (memo) položky

Schodek (–) nebo přebytek (+) ve vztahu k postupu při nadměrném schodku

37

Závazky z úroků ve vztahu k postupu při nadměrném schodku

38

Výnosy z prodeje UMTS licencí

39

Skutečné sociální příspěvky

40

Sociální dávky jiné než naturální sociální transfery

41

Hrubý domácí produkt

42

Hrubý domácí produkt ve stálých cenách

43

Vládní investice ve stálých cenách

44

Tabulka 1B

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Platby členského státu do rozpočtu Evropské unie | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Nepřímé daně splatné do rozpočtu EU | 2 |
| z toho DPH zaplacená do rozpočtu EU | 3 |
| Běžná mezinárodní spolupráce placená vládními institucemi do rozpočtu EU | 4 |
| Jiné běžné transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU | 5 |
| z toho čtvrtý vlastní zdroj EU | 6 |
| Kapitálové transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU | 7 |
| Výdaje EU v členském státě | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Dotace placené z rozpočtu EU | 9 |
| Běžné transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím | 10 |
| Běžné transfery placené z rozpočtu EU nevládním jednotkám | 11 |
| Kapitálové transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím | 12 |
| Kapitálové transfery placené z rozpočtu EU nevládním jednotkám | 13 |
| Čisté příjmy z rozpočtu EU (netto příjemce +, netto plátce –) | 14 = 8 – 1 |
| Doplňková (memo) položka |
| Náklady na vybírání vlastních zdrojů | 15 |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Platby členského státu do rozpočtu Evropské unie

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Nepřímé daně splatné do rozpočtu EU

2

z toho DPH zaplacená do rozpočtu EU

3

Běžná mezinárodní spolupráce placená vládními institucemi do rozpočtu EU

4

Jiné běžné transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU

5

z toho čtvrtý vlastní zdroj EU

6

Kapitálové transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU

7

Výdaje EU v členském státě

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Dotace placené z rozpočtu EU

9

Běžné transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím

10

Běžné transfery placené z rozpočtu EU nevládním jednotkám

11

Kapitálové transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím

12

Kapitálové transfery placené z rozpočtu EU nevládním jednotkám

13

Čisté příjmy z rozpočtu EU (netto příjemce +, netto plátce –)

14 = 8 – 1

Doplňková (memo) položka

Náklady na vybírání vlastních zdrojů

15

Tabulka 1C

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Výdaje na konečnou spotřebu | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Výdaje na individuální spotřebu | 2 |
| Výdaje na kolektivní spotřebu | 3 |
| Náhrady zaměstnancům | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Mezispotřeba | 5 = [1A.29] |
| Naturální sociální transfery poskytované prostřednictvím tržních výrobců | 6 |
| Spotřeba fixního kapitálu | 7 |
| Zaplacené daně z výroby minus přijaté dotace | 8 |
| Čistý provozní přebytek | 9 |
| Prodej | 10 = [1A.20] |
| Doplňková (memo) položka |
| Výdaje na konečnou spotřebu ve stálých cenách | 11 |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Výdaje na konečnou spotřebu

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Výdaje na individuální spotřebu

2

Výdaje na kolektivní spotřebu

3

Náhrady zaměstnancům

4 = [1A.27]
   (1)

Mezispotřeba

5 = [1A.29]

Naturální sociální transfery poskytované prostřednictvím tržních výrobců

6

Spotřeba fixního kapitálu

7

Zaplacené daně z výroby minus přijaté dotace

8

Čistý provozní přebytek

9

Prodej

10 = [1A.20]

Doplňková (memo) položka

Výdaje na konečnou spotřebu ve stálých cenách

11

STATISTIKA ÚPRAV SCHODKU A ZADLUŽENÍ

Tabulka 2A

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Schodek (–) nebo přebytek (+) | 1 = [1A.1] |
| Úprava mezi finančními a nefinančními účty | 2 = 1 – 3 |
| Čisté transakce s finančními aktivy a závazky | 3 = 4 – 15 |
| Transakce s finančními aktivy (konsolidované) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Transakce s oběživem a vklady | 5 |
| Transakce s cennými papíry jinými než akcie – krátkodobé a dlouhodobé cenné papíry | 6 |
| Transakce s finančními deriváty | 7 |
| Transakce s úvěry | 8 |
| Transakce s akciemi a ostatními majetkovými účastmi | 9 |
| Privatizace | 10 |
| Kapitálové injekce | 11 |
| Ostatní | 12 |
| Transakce s ostatními finančními aktivy | 13 |
| z toho naběhlé daně minus příjem daní v hotovosti | 14 |
| Transakce se závazky (konsolidované) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Transakce s oběživem a vklady | 16 |
| Transakce s cennými papíry jinými než akcie – krátkodobé cenné papíry | 17 |
| Transakce s cennými papíry jinými než akcie – dlouhodobé cenné papíry | 18 |
| Transakce s finančními deriváty | 19 |
| Transakce s úvěry | 20 |
| z toho úvěry od centrální banky | 21 |
| Transakce s ostatními závazky | 22 |
| Transakce s dluhovými nástroji (konsolidované)


  = výpůjční požadavek vládních institucí (general government borrowing requirement) (GGBR) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Transakce s dlouhodobými dluhovými nástroji | 24 |
| Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v národní měně | 25 |
| Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v cizí měně zúčastněného členského státu
   (2) | 26 |
| Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v cizí měně nezúčastněného členského státu | 27 |
| Ostatní toky | 28 = 29 + 32 |
| Účinky oceňování na zadlužení | 29 = 30 + 31 |
| Zisky a ztráty z držby deviz | 30 |
| Ostatní účinky oceňování – nominální hodnota | 31 |
| Ostatní změny míry zadlužení | 32 |
| Změna zadlužení | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Schodek (–) nebo přebytek (+)

1 = [1A.1]

Úprava mezi finančními a nefinančními účty

2 = 1 – 3

Čisté transakce s finančními aktivy a závazky

3 = 4 – 15

Transakce s finančními aktivy (konsolidované)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Transakce s oběživem a vklady

5

Transakce s cennými papíry jinými než akcie – krátkodobé a dlouhodobé cenné papíry

6

Transakce s finančními deriváty

7

Transakce s úvěry

8

Transakce s akciemi a ostatními majetkovými účastmi

9

Privatizace

10

Kapitálové injekce

11

Ostatní

12

Transakce s ostatními finančními aktivy

13

z toho naběhlé daně minus příjem daní v hotovosti

14

Transakce se závazky (konsolidované)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Transakce s oběživem a vklady

16

Transakce s cennými papíry jinými než akcie – krátkodobé cenné papíry

17

Transakce s cennými papíry jinými než akcie – dlouhodobé cenné papíry

18

Transakce s finančními deriváty

19

Transakce s úvěry

20

z toho úvěry od centrální banky

21

Transakce s ostatními závazky

22

Transakce s dluhovými nástroji (konsolidované)

= výpůjční požadavek vládních institucí (general government borrowing requirement) (GGBR)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Transakce s dlouhodobými dluhovými nástroji

24

Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v národní měně

25

Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v cizí měně zúčastněného členského státu
   (2)

26

Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v cizí měně nezúčastněného členského státu

27

Ostatní toky

28 = 29 + 32

Účinky oceňování na zadlužení

29 = 30 + 31

Zisky a ztráty z držby deviz

30

Ostatní účinky oceňování – nominální hodnota

31

Ostatní změny míry zadlužení

32

Změna zadlužení

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Tabulka 2B

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Transakce s dluhovými nástroji – nekonsolidované | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Transakce s oběživem a vklady (závazky) – nekonsolidované | 2 |
| Transakce s krátkodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidované | 3 |
| Transakce s dlouhodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidované | 4 |
| Transakce s úvěry od centrální banky | 5 |
| Transakce s ostatními úvěry (závazky) – nekonsolidované | 6 |
| Konsolidační transakce | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Konsolidační transakce – oběživo a vklady | 8 = 2 – [2A.16] |
| Konsolidační transakce – krátkodobé cenné papíry | 9 = 3 – [2A.17] |
| Konsolidační transakce – dlouhodobé cenné papíry | 10 = 4 – [2A.18] |
| Konsolidační transakce – úvěry | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Transakce s dluhovými nástroji – nekonsolidované

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Transakce s oběživem a vklady (závazky) – nekonsolidované

2

Transakce s krátkodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidované

3

Transakce s dlouhodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidované

4

Transakce s úvěry od centrální banky

5

Transakce s ostatními úvěry (závazky) – nekonsolidované

6

Konsolidační transakce

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Konsolidační transakce – oběživo a vklady

8 = 2 – [2A.16]

Konsolidační transakce – krátkodobé cenné papíry

9 = 3 – [2A.17]

Konsolidační transakce – dlouhodobé cenné papíry

10 = 4 – [2A.18]

Konsolidační transakce – úvěry

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

STATISTIKA ZADLUŽENÍ

Tabulka 3A

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Zadlužení (dluh) | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Dluh – oběživo a vklady (závazky) | 2 |
| Dluh – krátkodobé cenné papíry (závazky) | 3 |
| Dluh – dlouhodobé cenné papíry (závazky) | 4 |
| Dluh – úvěry od centrálních bank (závazky) | 5 |
| Dluh – ostatní úvěry (závazky) | 6 |
| Dluh v držbě rezidentů členského státu | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Dluh v držbě centrální banky | 8 |
| Dluh v držbě ostatních měnových finančních institucí | 9 |
| Dluh v držbě ostatních finančních institucí | 10 |
| Dluh v držbě ostatních rezidentů členského státu | 11 |
| Dluh v držbě nerezidentů členského státu | 12 |
| Dluh denominovaný v národní měně | 13 |
| Dluh denominovaný v cizí měně zúčastněného členského státu | 14 |
| Dluh denominovaný v cizí měně nezúčastněného členského státu | 15 |
| Krátkodobý dluh | 16 |
| Dlouhodobý dluh | 17 |
| z toho pohyblivá úroková sazba | 18 |
| Dluh se zbytkovou splatností do 1 roku | 19 |
| Dluh se zbytkovou splatností od 1 roku do 5 let | 20 |
| z toho pohyblivá úroková sazba | 21 |
| Dluh se zbytkovou splatností nad 5 let | 22 |
| z toho pohyblivá úroková sazba | 23 |
| Složka dluhu připadající na ústřední vládní instituce | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Složka dluhu připadající na národní vládní instituce | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Složka dluhu připadající na místní vládní instituce | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Složka dluhu připadající na fondy sociálního zabezpečení | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Doplňkové (memo) položky |
| Průměrná zbytková splatnost dluhu | 28 |
| Dluh – bezkupónové dluhopisy | 29 |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Zadlužení (dluh)

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Dluh – oběživo a vklady (závazky)

2

Dluh – krátkodobé cenné papíry (závazky)

3

Dluh – dlouhodobé cenné papíry (závazky)

4

Dluh – úvěry od centrálních bank (závazky)

5

Dluh – ostatní úvěry (závazky)

6

Dluh v držbě rezidentů členského státu

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Dluh v držbě centrální banky

8

Dluh v držbě ostatních měnových finančních institucí

9

Dluh v držbě ostatních finančních institucí

10

Dluh v držbě ostatních rezidentů členského státu

11

Dluh v držbě nerezidentů členského státu

12

Dluh denominovaný v národní měně

13

Dluh denominovaný v cizí měně zúčastněného členského státu

14

Dluh denominovaný v cizí měně nezúčastněného členského státu

15

Krátkodobý dluh

16

Dlouhodobý dluh

17

z toho pohyblivá úroková sazba

18

Dluh se zbytkovou splatností do 1 roku

19

Dluh se zbytkovou splatností od 1 roku do 5 let

20

z toho pohyblivá úroková sazba

21

Dluh se zbytkovou splatností nad 5 let

22

z toho pohyblivá úroková sazba

23

Složka dluhu připadající na ústřední vládní instituce

24 = [3B.7] – [3B.15]

Složka dluhu připadající na národní vládní instituce

25 = [3B.9] – [3B.16]

Složka dluhu připadající na místní vládní instituce

26 = [3B.11] – [3B.17]

Složka dluhu připadající na fondy sociálního zabezpečení

27 = [3B.13] – [3B.18]

Doplňkové (memo) položky

Průměrná zbytková splatnost dluhu

28

Dluh – bezkupónové dluhopisy

29

Tabulka 3B

| Kategorie | Číslo a lineární vztah |
| --- | --- |
| Dluh (nekonsolidovaný) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konsolidační prvky | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Konsolidační prvky – oběživo a vklady | 3 |
| Konsolidační prvky – krátkodobé cenné papíry | 4 |
| Konsolidační prvky – dlouhodobé cenné papíry | 5 |
| Konsolidační prvky – úvěry | 6 |
| Dluh emitovaný ústředními vládními institucemi | 7 |
| z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí | 8 |
| Dluh emitovaný národními vládními institucemi | 9 |
| z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí | 10 |
| Dluh emitovaný místními vládními institucemi | 11 |
| z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí | 12 |
| Dluh emitovaný fondy sociálního zabezpečení | 13 |
| z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí | 14 |
| Doplňkové (memo) položky |
| Dluh v držbě ústředních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí | 15 |
| Dluh v držbě národních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí | 16 |
| Dluh v držbě místních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí | 17 |
| Dluh v držbě fondů sociálního zabezpečení, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí | 18“ |

Kategorie

Číslo a lineární vztah

Dluh (nekonsolidovaný)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konsolidační prvky

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Konsolidační prvky – oběživo a vklady

3

Konsolidační prvky – krátkodobé cenné papíry

4

Konsolidační prvky – dlouhodobé cenné papíry

5

Konsolidační prvky – úvěry

6

Dluh emitovaný ústředními vládními institucemi

7

z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí

8

Dluh emitovaný národními vládními institucemi

9

z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí

10

Dluh emitovaný místními vládními institucemi

11

z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí

12

Dluh emitovaný fondy sociálního zabezpečení

13

z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí

14

Doplňkové (memo) položky

Dluh v držbě ústředních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí

15

Dluh v držbě národních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí

16

Dluh v držbě místních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí

17

Dluh v držbě fondů sociálního zabezpečení, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí

18“

---

(1)  [x.y] se týká kategorie čísla y v tabulce x.

1

(2)  Vykazuje se za roky předcházející okamžiku, kdy se členský stát stal zúčastněným členským státem.

2

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA II

METODICKÉ DEFINICE

1.   Metodické odkazy

Kategorie uvedené v příloze I jsou obecně definovány odkazem na přílohu A ESA 95 nebo na nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (1). Doplňující metodické definice jsou stanoveny v článku 1 obecných zásad. Kódy týkající se sektorů a subsektorů jsou uvedeny v následující tabulce.

Sektory a subsektory v ESA 95

| | | Veřejné | Národní soukromé | Pod zahraniční kontrolou |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hospodářství celkem | S.1 | | | |
| Nefinanční podniky | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Finanční instituce | S.12 | | | |
| Centrální banka | S.121 | | | |
| Ostatní měnové finanční instituce | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťoven a penzijních fondů | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Pomocné finanční instituce | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Pojišťovny a penzijní fondy | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Vládní instituce | S.13 | | | |
| Ústřední vládní instituce | S.1311 | | | |
| Národní vládní instituce | S.1312 | | | |
| Místní vládní instituce | S.1313 | | | |
| Fondy sociálního zabezpečení | S.1314 | | | |
| Domácnosti | S.14 | | | |
| Neziskové instituce sloužící domácnostem | S.15 | | | |
| Zbytek světa | S.2 | | | |
| EU | S.21 | | | |
| Členské státy EU | S.211 | | | |
| Instituce EU | S.212 | | | |
| Třetí země a mezinárodní organizace | S.22 | | | |

Veřejné

Národní soukromé

Pod zahraniční kontrolou

Hospodářství celkem

S.1

Nefinanční podniky

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Finanční instituce

S.12

Centrální banka

S.121

Ostatní měnové finanční instituce

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťoven a penzijních fondů

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Pomocné finanční instituce

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Pojišťovny a penzijní fondy

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Vládní instituce

S.13

Ústřední vládní instituce

S.1311

Národní vládní instituce

S.1312

Místní vládní instituce

S.1313

Fondy sociálního zabezpečení

S.1314

Domácnosti

S.14

Neziskové instituce sloužící domácnostem

S.15

Zbytek světa

S.2

EU

S.21

Členské státy EU

S.211

Instituce EU

S.212

Třetí země a mezinárodní organizace

S.22

2.   Definice kategorií (2)

Tabulka 1A

| 1. | Schodek (–) nebo přebytek (+) [1A.1] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) sektoru S.13. |
| --- | --- |

1.

Schodek (–) nebo přebytek (+) [1A.1] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) sektoru S.13.

| 2. | Schodek (–) nebo přebytek (+) ústředních vládních institucí [1A.2] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1311. |
| --- | --- |

2.

Schodek (–) nebo přebytek (+) ústředních vládních institucí [1A.2] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1311.

| 3. | Schodek (–) nebo přebytek (+) národních vládních institucí [1A.3] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1312. |
| --- | --- |

3.

Schodek (–) nebo přebytek (+) národních vládních institucí [1A.3] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1312.

| 4. | Schodek (–) nebo přebytek (+) místních vládních institucí [1A.4] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1313. |
| --- | --- |

4.

Schodek (–) nebo přebytek (+) místních vládních institucí [1A.4] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1313.

| 5. | Schodek (–) nebo přebytek (+) fondů sociálního zabezpečení [1A.5] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1314. |
| --- | --- |

5.

Schodek (–) nebo přebytek (+) fondů sociálního zabezpečení [1A.5] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) (B.9) subsektoru S.1314.

| 6. | Primární schodek (–) nebo přebytek (+) [1A.6] se rovná součtu schodku (–) nebo přebytku (+) [1A.1] a závazků z úroků [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Primární schodek (–) nebo přebytek (+) [1A.6] se rovná součtu schodku (–) nebo přebytku (+) [1A.1] a závazků z úroků [1A.26].

| 7. | Celkové příjmy [1A.7] se rovnají součtu běžných příjmů [1A.9] a kapitálových příjmů [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Celkové příjmy [1A.7] se rovnají součtu běžných příjmů [1A.9] a kapitálových příjmů [1A.31].

| 8. | Celkové výdaje [1A.8] se rovnají součtu běžných výdajů [1A.21] a kapitálových výdajů [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Celkové výdaje [1A.8] se rovnají součtu běžných výdajů [1A.21] a kapitálových výdajů [1A.33].

| 9. | Běžné příjmy [1A.9] se rovnají součtu přímých daní [1A.10], nepřímých daní [1A.13], sociálních příspěvků [1A.15], ostatních běžných příjmů [1A.18] a prodeje [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Běžné příjmy [1A.9] se rovnají součtu přímých daní [1A.10], nepřímých daní [1A.13], sociálních příspěvků [1A.15], ostatních běžných příjmů [1A.18] a prodeje [1A.20].

| 10. | Přímé daně [1A.10] se rovnají běžným daním z důchodu, kapitálu atd. (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

10.

Přímé daně [1A.10] se rovnají běžným daním z důchodu, kapitálu atd. (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 11. | Přímé daně, z toho poplatníkem podniky [1A.11], se rovnají běžným daním z důchodu, kapitálu atd. (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití sektorů S.11 a S.12. |
| --- | --- |

11.

Přímé daně, z toho poplatníkem podniky [1A.11], se rovnají běžným daním z důchodu, kapitálu atd. (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití sektorů S.11 a S.12.

| 12. | Přímé daně, z toho poplatníkem domácnosti [1A.12], se rovnají běžným daním z důchodu, kapitálu atd. (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití sektoru S.14. |
| --- | --- |

12.

Přímé daně, z toho poplatníkem domácnosti [1A.12], se rovnají běžným daním z důchodu, kapitálu atd. (D.5), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití sektoru S.14.

| 13. | Nepřímé daně [1A.13] se rovnají součtu daní z výroby a dovozu (D.2), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13, a nepřímých daní splatných do rozpočtu EU [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Nepřímé daně [1A.13] se rovnají součtu daní z výroby a dovozu (D.2), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13, a nepřímých daní splatných do rozpočtu EU [1B.2].

| 14. | Nepřímé daně, z toho DPH [1A.14], se rovnají daním typu daně z přidané hodnoty (D.211), které se vykazují ve zdrojích sektorů S.13 a S.212. |
| --- | --- |

14.

Nepřímé daně, z toho DPH [1A.14], se rovnají daním typu daně z přidané hodnoty (D.211), které se vykazují ve zdrojích sektorů S.13 a S.212.

| 15. | Sociální příspěvky [1A.15] se rovnají sociálním příspěvkům (D.61), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

15.

Sociální příspěvky [1A.15] se rovnají sociálním příspěvkům (D.61), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 16. | Sociální příspěvky, z toho skutečné sociální příspěvky zaměstnavatelů [1A.16], se rovnají skutečným sociálním příspěvkům zaměstnavatelů (D.6111), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

16.

Sociální příspěvky, z toho skutečné sociální příspěvky zaměstnavatelů [1A.16], se rovnají skutečným sociálním příspěvkům zaměstnavatelů (D.6111), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 17. | Sociální příspěvky, z toho sociální příspěvky zaměstnanců [1A.17], se rovnají sociálním příspěvkům zaměstnanců (D.6112), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

17.

Sociální příspěvky, z toho sociální příspěvky zaměstnanců [1A.17], se rovnají sociálním příspěvkům zaměstnanců (D.6112), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 18. | Ostatní běžné příjmy [1A.18] se rovnají důchodu z vlastnictví (D.4), náhradám z neživotního pojištění (D.72), běžné mezinárodní spolupráci (D.74) a jiným běžným transferům (D.75), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 s výjimkou úroků (D.41), jež jsou rovněž užitím sektoru S.13, plus získané ostatní dotace na výrobu (D.39), jež jsou užitím sektoru S.13, minus běžné transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím [1B.10] plus čisté příjmy z rozpočtu EU [1B.14], pokud je jejich hodnota kladná. |
| --- | --- |

18.

Ostatní běžné příjmy [1A.18] se rovnají důchodu z vlastnictví (D.4), náhradám z neživotního pojištění (D.72), běžné mezinárodní spolupráci (D.74) a jiným běžným transferům (D.75), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 s výjimkou úroků (D.41), jež jsou rovněž užitím sektoru S.13, plus získané ostatní dotace na výrobu (D.39), jež jsou užitím sektoru S.13, minus běžné transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím [1B.10] plus čisté příjmy z rozpočtu EU [1B.14], pokud je jejich hodnota kladná.

| 19. | Ostatní běžné příjmy, z toho pohledávky z úroků [1A.19], se rovnají úrokům (D.41), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

19.

Ostatní běžné příjmy, z toho pohledávky z úroků [1A.19], se rovnají úrokům (D.41), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 20. | Prodej [1A.20] se rovná součtu tržní produkce (P.11), produkce pro vlastní konečné užití (P.12) a plateb za jinou netržní produkci (P.131), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

20.

Prodej [1A.20] se rovná součtu tržní produkce (P.11), produkce pro vlastní konečné užití (P.12) a plateb za jinou netržní produkci (P.131), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 21. | Běžné výdaje [1A.21] se rovnají součtu běžných transferů [1A.22], závazků z úroků [1A.26], náhrad zaměstnancům [1A.27] a mezispotřeby [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Běžné výdaje [1A.21] se rovnají součtu běžných transferů [1A.22], závazků z úroků [1A.26], náhrad zaměstnancům [1A.27] a mezispotřeby [1A.29].

| 22. | Běžné transfery [1A.22] se rovnají součtu sociálních plateb [1A.23], dotací [1A.24] a závazků z ostatních běžných transferů [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Běžné transfery [1A.22] se rovnají součtu sociálních plateb [1A.23], dotací [1A.24] a závazků z ostatních běžných transferů [1A.25].

| 23. | Sociální platby [1A.23] se rovnají součtu sociálních dávek jiných než naturální sociální transfery (D.62) a naturálních sociálních transferů týkajících se výdajů za výrobky dodávané domácnostem prostřednictvím tržních výrobců (D.6311 + D.63121 + D.63131), které se vykazují v užití sektoru S.13, plus jiné běžné transfery (D.75), které se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích sektoru S.15. |
| --- | --- |

23.

Sociální platby [1A.23] se rovnají součtu sociálních dávek jiných než naturální sociální transfery (D.62) a naturálních sociálních transferů týkajících se výdajů za výrobky dodávané domácnostem prostřednictvím tržních výrobců (D.6311 + D.63121 + D.63131), které se vykazují v užití sektoru S.13, plus jiné běžné transfery (D.75), které se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích sektoru S.15.

| 24. | Závazky z dotací [1A.24] se rovnají součtu dotací (D.3), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13, a dotací placených z rozpočtu EU [1B.9] tuzemským rezidentům. |
| --- | --- |

24.

Závazky z dotací [1A.24] se rovnají součtu dotací (D.3), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13, a dotací placených z rozpočtu EU [1B.9] tuzemským rezidentům.

| 25. | Závazky z ostatních běžných transferů [1A.25] se rovnají běžným daním z důchodu, kapitálu atd. (D.5), ostatním daním z výroby (D.29), důchodu z vlastnictví (D.4) s výjimkou úroku (D.41), čistému pojistnému na neživotní pojištění (D.71), běžné mezinárodní spolupráci (D.74), jež se vykazují v užití sektoru S.13, a jiným běžným transferům (D.75), jež se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.15, minus běžné transfery (D.74 a D.75) placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.4 a 1B.5] minus čisté příjmy z rozpočtu EU [1B.14], pokud je jejich hodnota záporná. |
| --- | --- |

25.

Závazky z ostatních běžných transferů [1A.25] se rovnají běžným daním z důchodu, kapitálu atd. (D.5), ostatním daním z výroby (D.29), důchodu z vlastnictví (D.4) s výjimkou úroku (D.41), čistému pojistnému na neživotní pojištění (D.71), běžné mezinárodní spolupráci (D.74), jež se vykazují v užití sektoru S.13, a jiným běžným transferům (D.75), jež se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.15, minus běžné transfery (D.74 a D.75) placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.4 a 1B.5] minus čisté příjmy z rozpočtu EU [1B.14], pokud je jejich hodnota záporná.

| 26. | Závazky z úroků [1A.26] se rovnají úrokům (D.41), které se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

26.

Závazky z úroků [1A.26] se rovnají úrokům (D.41), které se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 27. | Náhrady zaměstnancům [1A.27] se rovnají náhradám zaměstnancům (D.1), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

27.

Náhrady zaměstnancům [1A.27] se rovnají náhradám zaměstnancům (D.1), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 28. | Náhrady zaměstnancům, z toho mzdy a platy [1A.28], se rovnají mzdám a platům (D.11), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

28.

Náhrady zaměstnancům, z toho mzdy a platy [1A.28], se rovnají mzdám a platům (D.11), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 29. | Mezispotřeba [1A.29] se rovná mezispotřebě (P.2), která se vykazuje v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

29.

Mezispotřeba [1A.29] se rovná mezispotřebě (P.2), která se vykazuje v užití sektoru S.13.

| 30. | Hrubé úspory [1A.30] se rovnají rozdílu běžných příjmů [1A.9] a běžných výdajů [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Hrubé úspory [1A.30] se rovnají rozdílu běžných příjmů [1A.9] a běžných výdajů [1A.21].

| 31. | Kapitálové příjmy [1A.31] se rovnají pohledávkám z kapitálových transferů (D.9), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a které se u všech sektorů kromě sektoru S.13 vykazují jako závazky z kapitálových transferů, minus kapitálové transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Kapitálové příjmy [1A.31] se rovnají pohledávkám z kapitálových transferů (D.9), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a které se u všech sektorů kromě sektoru S.13 vykazují jako závazky z kapitálových transferů, minus kapitálové transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím [1B.12].

| 32. | Kapitálové příjmy, z toho kapitálové daně [1A.32], se rovnají kapitálovým daním (D.91), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13. |
| --- | --- |

32.

Kapitálové příjmy, z toho kapitálové daně [1A.32], se rovnají kapitálovým daním (D.91), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13.

| 33. | Kapitálové výdaje [1A.33] se rovnají součtu investic [1A.34], ostatních čistých pořízení nefinančních aktiv [1A.35] a závazků z kapitálových transferů [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Kapitálové výdaje [1A.33] se rovnají součtu investic [1A.34], ostatních čistých pořízení nefinančních aktiv [1A.35] a závazků z kapitálových transferů [1A.36].

| 34. | Investice [1A.34] se rovnají tvorbě hrubého fixního kapitálu (P.51), jež se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13. |
| --- | --- |

34.

Investice [1A.34] se rovnají tvorbě hrubého fixního kapitálu (P.51), jež se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13.

| 35. | Ostatní čisté pořízení nefinančních aktiv [1A.35] se rovná zvýšení stavu zásob (P.52), čistému pořízení cenností (P.53) a čistému pořízení nefinančních nevyráběných aktiv (K.2), jež se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13. |
| --- | --- |

35.

Ostatní čisté pořízení nefinančních aktiv [1A.35] se rovná zvýšení stavu zásob (P.52), čistému pořízení cenností (P.53) a čistému pořízení nefinančních nevyráběných aktiv (K.2), jež se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13.

| 36. | Závazky z kapitálových transferů [1A.36] se rovnají závazkům z kapitálových transferů (D.9), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a které se u všech sektorů kromě sektoru S.13 vykazují jako pohledávky z kapitálových transferů, plus kapitálové transfery placené z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.13] minus kapitálové transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Závazky z kapitálových transferů [1A.36] se rovnají závazkům z kapitálových transferů (D.9), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a které se u všech sektorů kromě sektoru S.13 vykazují jako pohledávky z kapitálových transferů, plus kapitálové transfery placené z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.13] minus kapitálové transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.7].

| 37. | Schodek (–) nebo přebytek (+) ve vztahu k postupu při nadměrném schodku [1A.37] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) ve vztahu k postupu při nadměrném schodku (EDPB.9) v rámci sektoru S.13. |
| --- | --- |

37.

Schodek (–) nebo přebytek (+) ve vztahu k postupu při nadměrném schodku [1A.37] se rovná čistým půjčkám (+) nebo čistým výpůjčkám (–) ve vztahu k postupu při nadměrném schodku (EDPB.9) v rámci sektoru S.13.

| 38. | Závazky z úroků ve vztahu k postupu při nadměrném schodku [1A.38] se rovnají úrokům ve vztahu k postupu při nadměrném schodku (EDPD.41), které se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

38.

Závazky z úroků ve vztahu k postupu při nadměrném schodku [1A.38] se rovnají úrokům ve vztahu k postupu při nadměrném schodku (EDPD.41), které se vykazují v užití sektoru S.13 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 39. | Výnosy z prodeje licencí na univerzální mobilní telekomunikační systémy (UMTS licence) [1A.39] se rovnají výtěžku z prodeje třetí generace licencí na mobilní telefony, který se v souladu s rozhodnutím Eurostatu o přiřazování licencí na mobilní telefony vykazuje jako zcizení nefinančních aktiv. |
| --- | --- |

39.

Výnosy z prodeje licencí na univerzální mobilní telekomunikační systémy (UMTS licence) [1A.39] se rovnají výtěžku z prodeje třetí generace licencí na mobilní telefony, který se v souladu s rozhodnutím Eurostatu o přiřazování licencí na mobilní telefony vykazuje jako zcizení nefinančních aktiv.

| 40. | Skutečné sociální příspěvky [1A.40] se rovnají skutečným sociálním příspěvkům (D.611), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13. |
| --- | --- |

40.

Skutečné sociální příspěvky [1A.40] se rovnají skutečným sociálním příspěvkům (D.611), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13.

| 41. | Sociální dávky jiné než naturální sociální transfery [1A.41] se rovnají sociálním dávkám jiným než naturální sociální transfery (D.62), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

41.

Sociální dávky jiné než naturální sociální transfery [1A.41] se rovnají sociálním dávkám jiným než naturální sociální transfery (D.62), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 42. | Hrubý domácí produkt [1A.42] se rovná hrubému domácímu produktu (B.1*g) v tržních cenách. |
| --- | --- |

42.

Hrubý domácí produkt [1A.42] se rovná hrubému domácímu produktu (B.1*g) v tržních cenách.

| 43. | Hrubý domácí produkt ve stálých cenách [1A.43] se rovná hrubému domácímu produktu (B.1*g) ve stálých cenách. |
| --- | --- |

43.

Hrubý domácí produkt ve stálých cenách [1A.43] se rovná hrubému domácímu produktu (B.1*g) ve stálých cenách.

| 44. | Vládní investice ve stálých cenách [1A.44] se rovnají tvorbě hrubého fixního kapitálu (P.51), jež se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13 ve stálých cenách. |
| --- | --- |

44.

Vládní investice ve stálých cenách [1A.44] se rovnají tvorbě hrubého fixního kapitálu (P.51), jež se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13 ve stálých cenách.

Tabulka 1B

| 1. | Platby členského státu do rozpočtu EU [1B.1] se rovnají součtu nepřímých daní splatných do rozpočtu EU, běžné mezinárodní spolupráce (D.74) placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.4], jiných běžných transferů (D.75) placených vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.5] a kapitálových transferů (D.9) placených vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Platby členského státu do rozpočtu EU [1B.1] se rovnají součtu nepřímých daní splatných do rozpočtu EU, běžné mezinárodní spolupráce (D.74) placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.4], jiných běžných transferů (D.75) placených vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.5] a kapitálových transferů (D.9) placených vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.7].

| 2. | Nepřímé daně splatné do rozpočtu EU [1B.2] se rovnají daním z výroby a dovozu (D.2), které se vykazují ve zdrojích subsektoru S.212. |
| --- | --- |

2.

Nepřímé daně splatné do rozpočtu EU [1B.2] se rovnají daním z výroby a dovozu (D.2), které se vykazují ve zdrojích subsektoru S.212.

| 3. | Nepřímé daně, z toho DPH zaplacená do rozpočtu EU [1B.3], se rovnají daním typu daně z přidané hodnoty (D.211), které se vykazují ve zdrojích subsektoru S.212. |
| --- | --- |

3.

Nepřímé daně, z toho DPH zaplacená do rozpočtu EU [1B.3], se rovnají daním typu daně z přidané hodnoty (D.211), které se vykazují ve zdrojích subsektoru S.212.

| 4. | Běžná mezinárodní spolupráce placená vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.4] se rovná běžné mezinárodní spolupráci (D.74), která se vykazuje ve zdrojích subsektoru S.212 a v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

4.

Běžná mezinárodní spolupráce placená vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.4] se rovná běžné mezinárodní spolupráci (D.74), která se vykazuje ve zdrojích subsektoru S.212 a v užití sektoru S.13.

| 5. | Jiné běžné transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.5] se rovnají jiným běžným transferům (D.75), které se vykazují ve zdrojích subsektoru S.212 a v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

5.

Jiné běžné transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.5] se rovnají jiným běžným transferům (D.75), které se vykazují ve zdrojích subsektoru S.212 a v užití sektoru S.13.

| 6. | Jiné běžné transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU, z toho čtvrtý vlastní zdroj EU [1B.6], se rovnají čtvrtému vlastnímu zdroji založenému na hrubém národním produktu (HNP) (ESA 95 odstavec 4138), který se vykazuje jako jiné běžné transfery (D.75) ve zdrojích subsektoru S.212 a v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

6.

Jiné běžné transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU, z toho čtvrtý vlastní zdroj EU [1B.6], se rovnají čtvrtému vlastnímu zdroji založenému na hrubém národním produktu (HNP) (ESA 95 odstavec 4138), který se vykazuje jako jiné běžné transfery (D.75) ve zdrojích subsektoru S.212 a v užití sektoru S.13.

| 7. | Kapitálové transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.7] se rovnají závazkům z kapitálových transferů (D.9), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a které se u subsektoru S.212 vykazují jako pohledávky z kapitálových transferů. |
| --- | --- |

7.

Kapitálové transfery placené vládními institucemi do rozpočtu EU [1B.7] se rovnají závazkům z kapitálových transferů (D.9), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a které se u subsektoru S.212 vykazují jako pohledávky z kapitálových transferů.

| 8. | Výdaje EU v členském státě [1B.8] se rovnají součtu dotací (D.3) placených z rozpočtu EU [1B.9], běžných transferů (D.7) placených z rozpočtu EU vládním institucím [1B.10], běžných transferů (D.7) placených z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.11], kapitálových transferů (D.9) placených z rozpočtu EU vládním institucím [1B.12] a kapitálových transferů (D.9) placených z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

Výdaje EU v členském státě [1B.8] se rovnají součtu dotací (D.3) placených z rozpočtu EU [1B.9], běžných transferů (D.7) placených z rozpočtu EU vládním institucím [1B.10], běžných transferů (D.7) placených z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.11], kapitálových transferů (D.9) placených z rozpočtu EU vládním institucím [1B.12] a kapitálových transferů (D.9) placených z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.13].

| 9. | Dotace placené z rozpočtu EU [1B.9] se rovnají dotacím (D.3), které se vykazují ve zdrojích subsektoru S.212. |
| --- | --- |

9.

Dotace placené z rozpočtu EU [1B.9] se rovnají dotacím (D.3), které se vykazují ve zdrojích subsektoru S.212.

| 10. | Běžné transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím [1B.10] se rovnají běžné mezinárodní spolupráci (D.74) a jiným běžným transferům (D.75), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití subsektoru S.212. |
| --- | --- |

10.

Běžné transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím [1B.10] se rovnají běžné mezinárodní spolupráci (D.74) a jiným běžným transferům (D.75), které se vykazují ve zdrojích sektoru S.13 a v užití subsektoru S.212.

| 11. | Běžné transfery placené z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.11] se rovnají jiným běžným transferům (D.75), které se vykazují v užití subsektoru S.212 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

11.

Běžné transfery placené z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.11] se rovnají jiným běžným transferům (D.75), které se vykazují v užití subsektoru S.212 a ve zdrojích všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 12. | Kapitálové transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím [1B.12] se rovnají pohledávkám z kapitálových transferů (D.9), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a v rámci změn aktiv subsektoru S.212. |
| --- | --- |

12.

Kapitálové transfery placené z rozpočtu EU vládním institucím [1B.12] se rovnají pohledávkám z kapitálových transferů (D.9), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a v rámci změn aktiv subsektoru S.212.

| 13. | Kapitálové transfery placené z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.13] se rovnají závazkům z kapitálových transferů (D.9), které se vykazují v rámci změn aktiv subsektoru S.212 a v rámci změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

13.

Kapitálové transfery placené z rozpočtu EU nevládním jednotkám [1B.13] se rovnají závazkům z kapitálových transferů (D.9), které se vykazují v rámci změn aktiv subsektoru S.212 a v rámci změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 14. | Čisté příjmy z rozpočtu EU [1B.14] se rovnají součtu čistých příjmů vládních institucí z rozpočtu EU a čistých příjmů nevládních jednotek z rozpočtu EU. |
| --- | --- |

14.

Čisté příjmy z rozpočtu EU [1B.14] se rovnají součtu čistých příjmů vládních institucí z rozpočtu EU a čistých příjmů nevládních jednotek z rozpočtu EU.

| 15. | Náklady na vybírání vlastních zdrojů [1B.15] jsou částí tržní produkce (P.11), která se vykazuje ve zdrojích sektoru S.13 a kterou tvoří náklady na vybírání vlastních zdrojů placené z rozpočtu EU. |
| --- | --- |

15.

Náklady na vybírání vlastních zdrojů [1B.15] jsou částí tržní produkce (P.11), která se vykazuje ve zdrojích sektoru S.13 a kterou tvoří náklady na vybírání vlastních zdrojů placené z rozpočtu EU.

Tabulka 1C

| 1. | Výdaje na konečnou spotřebu [1C.1] se rovnají výdajům na konečnou spotřebu (P.3), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

1.

Výdaje na konečnou spotřebu [1C.1] se rovnají výdajům na konečnou spotřebu (P.3), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 2. | Výdaje na individuální spotřebu [1C.2] se rovnají výdajům na individuální spotřebu (P.31), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

2.

Výdaje na individuální spotřebu [1C.2] se rovnají výdajům na individuální spotřebu (P.31), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 3. | Výdaje na kolektivní spotřebu [1C.3] se rovnají výdajům na kolektivní spotřebu (P.32), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

3.

Výdaje na kolektivní spotřebu [1C.3] se rovnají výdajům na kolektivní spotřebu (P.32), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 4. | Náhrady zaměstnancům [1C.4] se rovnají kategorii [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Náhrady zaměstnancům [1C.4] se rovnají kategorii [1A.27].

| 5. | Mezispotřeba [1C.5] se rovná kategorii [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Mezispotřeba [1C.5] se rovná kategorii [1A.29].

| 6. | Naturální sociální transfery poskytované prostřednictvím tržních výrobců [1C.6] se rovnají naturálním sociálním transferům týkajícím se výdajů za výrobky dodávané domácnostem prostřednictvím tržních výrobců (D.6311 + D.63121 + D.63131), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

6.

Naturální sociální transfery poskytované prostřednictvím tržních výrobců [1C.6] se rovnají naturálním sociálním transferům týkajícím se výdajů za výrobky dodávané domácnostem prostřednictvím tržních výrobců (D.6311 + D.63121 + D.63131), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 7. | Spotřeba fixního kapitálu [1C.7] se rovná spotřebě fixního kapitálu (K.1), která se vykazuje v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13. |
| --- | --- |

7.

Spotřeba fixního kapitálu [1C.7] se rovná spotřebě fixního kapitálu (K.1), která se vykazuje v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13.

| 8. | Zaplacené daně z výroby minus přijaté dotace [1C.8] se rovná rozdílu plateb ostatních daní z výroby (D.29), které se vykazují v užití sektoru S.13, a získaných ostatních dotací na výrobu (D.39), které se vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

8.

Zaplacené daně z výroby minus přijaté dotace [1C.8] se rovná rozdílu plateb ostatních daní z výroby (D.29), které se vykazují v užití sektoru S.13, a získaných ostatních dotací na výrobu (D.39), které se vykazují v užití sektoru S.13.

| 9. | Čistý provozní přebytek [1C.9] se rovná čistému provoznímu přebytku, očištěnému (B.2n) o sektor S.13. |
| --- | --- |

9.

Čistý provozní přebytek [1C.9] se rovná čistému provoznímu přebytku, očištěnému (B.2n) o sektor S.13.

| 10. | Prodej [1C.10] se rovná kategorii [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Prodej [1C.10] se rovná kategorii [1A.20].

| 11. | Výdaje na konečnou spotřebu ve stálých cenách [1C.11] se rovnají výdajům na konečnou spotřebu (P.3), které se ve stálých cenách vykazují v užití sektoru S.13. |
| --- | --- |

11.

Výdaje na konečnou spotřebu ve stálých cenách [1C.11] se rovnají výdajům na konečnou spotřebu (P.3), které se ve stálých cenách vykazují v užití sektoru S.13.

Tabulka 2A

| 1. | Schodek (–) nebo přebytek (+) [2A.1] se rovná kategorii [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Schodek (–) nebo přebytek (+) [2A.1] se rovná kategorii [1A.1].

| 2. | Úprava mezi finančními a nefinančními účty [2A.2] se rovná rozdílu schodku (–) nebo přebytku (+) [2A.1] a čistých transakcí s finančními aktivy a závazky [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Úprava mezi finančními a nefinančními účty [2A.2] se rovná rozdílu schodku (–) nebo přebytku (+) [2A.1] a čistých transakcí s finančními aktivy a závazky [2A.3].

| 3. | Čisté transakce s finančními aktivy a závazky [2A.3] se rovnají rozdílu transakcí v rámci čistého pořízení finančních aktiv [2A.4] a čistého převzetí transakcí se závazky [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Čisté transakce s finančními aktivy a závazky [2A.3] se rovnají rozdílu transakcí v rámci čistého pořízení finančních aktiv [2A.4] a čistého převzetí transakcí se závazky [2A.15].

| 4. | Transakce s finančními aktivy [2A.4] se rovnají transakcím s oběživem a vklady (F.2) [2A.5], transakcím s cennými papíry jinými než akcie (F.33) [2A.6], transakcím s finančními deriváty (F.34) [2A.7], transakcím s úvěry (F.4) [2A.8], transakcím s akciemi a ostatními majetkovými účastmi (F.5) [2A.9] a transakcím s ostatními finančními aktivy [2A.13], které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

4.

Transakce s finančními aktivy [2A.4] se rovnají transakcím s oběživem a vklady (F.2) [2A.5], transakcím s cennými papíry jinými než akcie (F.33) [2A.6], transakcím s finančními deriváty (F.34) [2A.7], transakcím s úvěry (F.4) [2A.8], transakcím s akciemi a ostatními majetkovými účastmi (F.5) [2A.9] a transakcím s ostatními finančními aktivy [2A.13], které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 5. | Transakce s oběživem a vklady (aktiva) [2A.5] se rovnají čistému pořízení oběživa a vkladů (F.2), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

5.

Transakce s oběživem a vklady (aktiva) [2A.5] se rovnají čistému pořízení oběživa a vkladů (F.2), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 6. | Transakce s cennými papíry jinými než akcie – krátkodobé a dlouhodobé cenné papíry (aktiva) [2A.6] se rovnají čistému pořízení cenných papírů jiných než akcie kromě finančních derivátů (F.33), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

6.

Transakce s cennými papíry jinými než akcie – krátkodobé a dlouhodobé cenné papíry (aktiva) [2A.6] se rovnají čistému pořízení cenných papírů jiných než akcie kromě finančních derivátů (F.33), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 7. | Transakce s finančními deriváty (aktiva) [2A.7] se rovnají čistým platbám v souvislosti s finančními deriváty (F.34), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

7.

Transakce s finančními deriváty (aktiva) [2A.7] se rovnají čistým platbám v souvislosti s finančními deriváty (F.34), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 8. | Transakce s úvěry (aktiva) [2A.8] se rovnají novým úvěrům (F.4) poskytnutým vládními institucemi, očištěným o splátky vládním institucím, které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

8.

Transakce s úvěry (aktiva) [2A.8] se rovnají novým úvěrům (F.4) poskytnutým vládními institucemi, očištěným o splátky vládním institucím, které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 9. | Transakce s akciemi a ostatními majetkovými účastmi (aktiva) [2A.9] se rovnají čistému pořízení akcií a ostatních majetkových účastí (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13. |
| --- | --- |

9.

Transakce s akciemi a ostatními majetkovými účastmi (aktiva) [2A.9] se rovnají čistému pořízení akcií a ostatních majetkových účastí (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13.

| 10. | Privatizace (v čisté výši) [2A.10] se rovná transakcím s akciemi a ostatními majetkovými účastmi (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění sektoru S.11 nebo S.12, k nimž dochází v průběhu ztráty či získávání kontroly (ESA 95 odstavec 2.26) (3) nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13; tyto transakce mohou být ze strany sektoru S.13 provedeny přímo s jednotkou dlužníka nebo mohou být provedeny s jinou jednotkou věřitele. |
| --- | --- |

10.

Privatizace (v čisté výši) [2A.10] se rovná transakcím s akciemi a ostatními majetkovými účastmi (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění sektoru S.11 nebo S.12, k nimž dochází v průběhu ztráty či získávání kontroly (ESA 95 odstavec 2.26) (3) nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13; tyto transakce mohou být ze strany sektoru S.13 provedeny přímo s jednotkou dlužníka nebo mohou být provedeny s jinou jednotkou věřitele.

| 11. | Kapitálové injekce (v čisté výši) [2A.11] se rovnají transakcím s akciemi a ostatními majetkovými účastmi (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění sektoru S.11 nebo S.12, k nimž nedochází v průběhu ztráty či získávání kontroly nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13 a které jsou ze strany sektoru S.13 prováděny přímo s jednotkou dlužníka. |
| --- | --- |

11.

Kapitálové injekce (v čisté výši) [2A.11] se rovnají transakcím s akciemi a ostatními majetkovými účastmi (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění sektoru S.11 nebo S.12, k nimž nedochází v průběhu ztráty či získávání kontroly nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13 a které jsou ze strany sektoru S.13 prováděny přímo s jednotkou dlužníka.

| 12. | Ostatní [2A.12] se rovnají transakcím s akciemi a ostatními majetkovými účastmi (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění sektoru S.11, S.12 nebo S.14, k nimž nedochází v průběhu ztráty či získávání kontroly nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13 a které ze strany sektoru S.13 nejsou prováděny přímo s jednotkou dlužníka, ale jsou prováděny s jinou jednotkou věřitele. |
| --- | --- |

12.

Ostatní [2A.12] se rovnají transakcím s akciemi a ostatními majetkovými účastmi (F.5), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění sektoru S.11, S.12 nebo S.14, k nimž nedochází v průběhu ztráty či získávání kontroly nad jednotkou dlužníka ze strany sektoru S.13 a které ze strany sektoru S.13 nejsou prováděny přímo s jednotkou dlužníka, ale jsou prováděny s jinou jednotkou věřitele.

| 13. | Transakce s ostatními finančními aktivy [2A.13] se rovnají čistému pořízení měnového zlata a zvláštních práv čerpání (F.1), které se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13, čistému pořízení pojistných technických rezerv (F.6) a ostatním pohledávkám (F.7), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

13.

Transakce s ostatními finančními aktivy [2A.13] se rovnají čistému pořízení měnového zlata a zvláštních práv čerpání (F.1), které se vykazuje v rámci změn aktiv sektoru S.13, čistému pořízení pojistných technických rezerv (F.6) a ostatním pohledávkám (F.7), které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 14. | Transakce s ostatními finančními aktivy, z toho naběhlé daně minus příjem daní v hotovosti [2A.14], se rovnají části ostatních pohledávek nebo závazků (F.7 aktiva) týkajících se daní a sociálních příspěvků, jež se vykazují v kategoriích D2, D5, D6 a D91, po odečtení částky skutečně vybraných daní, které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

14.

Transakce s ostatními finančními aktivy, z toho naběhlé daně minus příjem daní v hotovosti [2A.14], se rovnají části ostatních pohledávek nebo závazků (F.7 aktiva) týkajících se daní a sociálních příspěvků, jež se vykazují v kategoriích D2, D5, D6 a D91, po odečtení částky skutečně vybraných daní, které se vykazují v rámci změn aktiv sektoru S.13 a změn závazků a čistého jmění všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 15. | Transakce se závazky (konsolidované) [2A.15] se rovnají transakcím s oběživem a vklady (F.2) [2A.16], transakcím s krátkodobými cennými papíry (F.331) [2A.17], transakcím s dlouhodobými cennými papíry (F.332) [2A.18], transakcím s finančními deriváty (F.34) [2A.19], transakcím s úvěry (F.4) [2A.20] a transakcím s ostatními závazky [2A.22], které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

15.

Transakce se závazky (konsolidované) [2A.15] se rovnají transakcím s oběživem a vklady (F.2) [2A.16], transakcím s krátkodobými cennými papíry (F.331) [2A.17], transakcím s dlouhodobými cennými papíry (F.332) [2A.18], transakcím s finančními deriváty (F.34) [2A.19], transakcím s úvěry (F.4) [2A.20] a transakcím s ostatními závazky [2A.22], které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 16. | Transakce s oběživem a vklady (závazky) [2A.16] se rovnají čistému pořízení oběživa a vkladů (F.2), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

16.

Transakce s oběživem a vklady (závazky) [2A.16] se rovnají čistému pořízení oběživa a vkladů (F.2), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 17. | Transakce s cennými papíry jinými než akcie – krátkodobé cenné papíry (závazky) [2A.17] se rovnají čistému pořízení cenných papírů jiných než akcie kromě finančních derivátů, jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší (F.331), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

17.

Transakce s cennými papíry jinými než akcie – krátkodobé cenné papíry (závazky) [2A.17] se rovnají čistému pořízení cenných papírů jiných než akcie kromě finančních derivátů, jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší (F.331), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 18. | Transakce s cennými papíry jinými než akcie – dlouhodobé cenné papíry (závazky) [2A.18] se rovnají čistému pořízení cenných papírů jiných než akcie kromě finančních derivátů, jejichž původní splatnost je nad jeden rok (F.332), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

18.

Transakce s cennými papíry jinými než akcie – dlouhodobé cenné papíry (závazky) [2A.18] se rovnají čistému pořízení cenných papírů jiných než akcie kromě finančních derivátů, jejichž původní splatnost je nad jeden rok (F.332), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 19. | Transakce s finančními deriváty (závazky) [2A.19] se rovnají čistým příjmům v souvislosti s finančními deriváty (F.34), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

19.

Transakce s finančními deriváty (závazky) [2A.19] se rovnají čistým příjmům v souvislosti s finančními deriváty (F.34), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 20. | Transakce s úvěry (závazky) [2A.20] se rovnají nově přijatým úvěrům (F.4), očištěným o splátky stávajících úvěrů, které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

20.

Transakce s úvěry (závazky) [2A.20] se rovnají nově přijatým úvěrům (F.4), očištěným o splátky stávajících úvěrů, které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 21. | Transakce s úvěry, z toho úvěry od centrální banky [2A.21], se rovnají transakcím s úvěry (F.4), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv subsektoru S.121. |
| --- | --- |

21.

Transakce s úvěry, z toho úvěry od centrální banky [2A.21], se rovnají transakcím s úvěry (F.4), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv subsektoru S.121.

| 22. | Transakce s ostatními závazky [2A.22] se rovnají čistému převzetí závazků z pojistných technických rezerv (F.6) a závazků (F.7), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13. |
| --- | --- |

22.

Transakce s ostatními závazky [2A.22] se rovnají čistému převzetí závazků z pojistných technických rezerv (F.6) a závazků (F.7), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě sektoru S.13.

| 23. | Transakce s dluhovými nástroji (konsolidované) [2A.23] se rovnají čistému převzetí závazků z oběživa a vkladů (F.2) [2A.16], cenných papírů jiných než akcie kromě derivátů [2A.17 a 2A.18] (F.33) a úvěrů (F.4) [2A.20]. Tato kategorie se rovněž označuje jako výpůjční požadavek vládních institucí (GGBR). |
| --- | --- |

23.

Transakce s dluhovými nástroji (konsolidované) [2A.23] se rovnají čistému převzetí závazků z oběživa a vkladů (F.2) [2A.16], cenných papírů jiných než akcie kromě derivátů [2A.17 a 2A.18] (F.33) a úvěrů (F.4) [2A.20]. Tato kategorie se rovněž označuje jako výpůjční požadavek vládních institucí (GGBR).

| 24. | Transakce s dlouhodobými dluhovými nástroji [2A.24] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.23], jejichž původní splatnost je nad jeden rok. |
| --- | --- |

24.

Transakce s dlouhodobými dluhovými nástroji [2A.24] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.23], jejichž původní splatnost je nad jeden rok.

| 25. | Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v národní měně [2A.25] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.23] denominovaných v zákonném platidle členského státu. |
| --- | --- |

25.

Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v národní měně [2A.25] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.23] denominovaných v zákonném platidle členského státu.

| 26. | Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v cizí měně zúčastněného členského státu [2A.26] se rovnají součtu čistého převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.23] denominovaných v ECU, dluhových nástrojů denominovaných v eurech před tím, než členský stát přijal euro, a dluhových nástrojů denominovaných v zákonném platidle zúčastněného členského státu před tím, než se tento stát stal zúčastněným členským státem. Tyto transakce nezahrnují národní měnu [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v cizí měně zúčastněného členského státu [2A.26] se rovnají součtu čistého převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.23] denominovaných v ECU, dluhových nástrojů denominovaných v eurech před tím, než členský stát přijal euro, a dluhových nástrojů denominovaných v zákonném platidle zúčastněného členského státu před tím, než se tento stát stal zúčastněným členským státem. Tyto transakce nezahrnují národní měnu [2A.25].

| 27. | Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v cizí měně nezúčastněného členského státu [2A.27] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.23], jež nejsou zahrnuty v kategorii [2A.25], ani v kategorii [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Transakce s dluhovými nástroji denominovanými v cizí měně nezúčastněného členského státu [2A.27] se rovnají čistému převzetí závazků z dluhových nástrojů [2A.23], jež nejsou zahrnuty v kategorii [2A.25], ani v kategorii [2A.26].

| 28. | Ostatní toky [2A.28] se rovnají součtu účinků oceňování na zadlužení [2A.29] a ostatních změn míry zadlužení [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Ostatní toky [2A.28] se rovnají součtu účinků oceňování na zadlužení [2A.29] a ostatních změn míry zadlužení [2A.32].

| 29. | Účinky oceňování na zadlužení [2A.29] se rovnají součtu zisků a ztrát z držby deviz [2A.30] a ostatních účinků oceňování – nominální hodnota [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Účinky oceňování na zadlužení [2A.29] se rovnají součtu zisků a ztrát z držby deviz [2A.30] a ostatních účinků oceňování – nominální hodnota [2A.31].

| 30. | Zisky a ztráty z držby deviz [2A.30] se rovnají fiktivním ziskům či ztrátám z držby (K.11) dluhu [3A.1], jež při přepočtu na národní měnu mění hodnotu vzhledem ke změnám směnných kurzů. |
| --- | --- |

30.

Zisky a ztráty z držby deviz [2A.30] se rovnají fiktivním ziskům či ztrátám z držby (K.11) dluhu [3A.1], jež při přepočtu na národní měnu mění hodnotu vzhledem ke změnám směnných kurzů.

| 31. | Ostatní účinky oceňování – nominální hodnota [2A.31] se rovnají změně zadlužení [2A.33] minus transakce s dluhovými nástroji [2A.23] minus zisky a ztráty z držby deviz [2A.30] minus ostatní změny míry zadlužení [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Ostatní účinky oceňování – nominální hodnota [2A.31] se rovnají změně zadlužení [2A.33] minus transakce s dluhovými nástroji [2A.23] minus zisky a ztráty z držby deviz [2A.30] minus ostatní změny míry zadlužení [2A.32].

| 32. | Ostatní změny míry zadlužení [2A.32] se rovnají ostatním změnám objemu (K.7, K.8, K.10 a K.12) závazků klasifikovaných buď jako oběživo a vklady (AF.2), cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (AF.33), nebo jako úvěry (AF.4), které nejsou aktivy sektoru S.13. |
| --- | --- |

32.

Ostatní změny míry zadlužení [2A.32] se rovnají ostatním změnám objemu (K.7, K.8, K.10 a K.12) závazků klasifikovaných buď jako oběživo a vklady (AF.2), cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (AF.33), nebo jako úvěry (AF.4), které nejsou aktivy sektoru S.13.

| 33. | Změna zadlužení [2A.33] se rovná rozdílu dluhu [3A.1] v roce t a dluhu [3A.1] v roce t – 1. |
| --- | --- |

33.

Změna zadlužení [2A.33] se rovná rozdílu dluhu [3A.1] v roce t a dluhu [3A.1] v roce t – 1.

Tabulka 2B

| 1. | Transakce s dluhovými nástroji – nekonsolidované [2B.1] se rovnají součtu transakcí s oběživem a vklady (závazky) – nekonsolidovaných [2B.2], transakcí s krátkodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidovaných [2B.3], transakcí s dlouhodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidovaných [2B.4], transakcí s úvěry od centrální banky [2B.5] a ostatních transakcí s ostatními úvěry (závazky) – nekonsolidovaných [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Transakce s dluhovými nástroji – nekonsolidované [2B.1] se rovnají součtu transakcí s oběživem a vklady (závazky) – nekonsolidovaných [2B.2], transakcí s krátkodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidovaných [2B.3], transakcí s dlouhodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidovaných [2B.4], transakcí s úvěry od centrální banky [2B.5] a ostatních transakcí s ostatními úvěry (závazky) – nekonsolidovaných [2B.6].

| 2. | Transakce s oběživem a vklady (závazky) – nekonsolidované [2B.2] se rovnají transakcím s oběživem a vklady (F.2), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13. |
| --- | --- |

2.

Transakce s oběživem a vklady (závazky) – nekonsolidované [2B.2] se rovnají transakcím s oběživem a vklady (F.2), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13.

| 3. | Transakce s krátkodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidované [2B.3] se rovnají transakcím s cennými papíry jinými než akcie kromě finančních derivátů (F.33), jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší, které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13. |
| --- | --- |

3.

Transakce s krátkodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidované [2B.3] se rovnají transakcím s cennými papíry jinými než akcie kromě finančních derivátů (F.33), jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší, které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13.

| 4. | Transakce s dlouhodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidované [2B.4] se rovnají transakcím s cennými papíry jinými než akcie kromě finančních derivátů (F.33), jejichž původní splatnost je nad jeden rok, které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13. |
| --- | --- |

4.

Transakce s dlouhodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidované [2B.4] se rovnají transakcím s cennými papíry jinými než akcie kromě finančních derivátů (F.33), jejichž původní splatnost je nad jeden rok, které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13.

| 5. | Transakce s úvěry od centrální banky [2B.5] se rovnají transakcím s úvěry (F.4), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv subsektoru S.121. |
| --- | --- |

5.

Transakce s úvěry od centrální banky [2B.5] se rovnají transakcím s úvěry (F.4), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv subsektoru S.121.

| 6. | Transakce s ostatními úvěry (závazky) – nekonsolidované [2B.6] se rovnají transakcím s úvěry (F.4), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě subsektoru S.121. |
| --- | --- |

6.

Transakce s ostatními úvěry (závazky) – nekonsolidované [2B.6] se rovnají transakcím s úvěry (F.4), které se vykazují v rámci změn závazků a čistého jmění sektoru S.13 a změn aktiv všech sektorů kromě subsektoru S.121.

| 7. | Konsolidační transakce [2B.7] se rovnají rozdílu transakcí s dluhovými nástroji – nekonsolidovaných [2B.1] a konsolidovaných transakcí s dluhovými nástroji [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Konsolidační transakce [2B.7] se rovnají rozdílu transakcí s dluhovými nástroji – nekonsolidovaných [2B.1] a konsolidovaných transakcí s dluhovými nástroji [2A.23].

| 8. | Konsolidační transakce – oběživo a vklady [2B.8] se rovnají rozdílu transakcí s oběživem a vklady (závazky) – nekonsolidovaných [2B.2] a konsolidovaných transakcí s oběživem a vklady (závazky) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konsolidační transakce – oběživo a vklady [2B.8] se rovnají rozdílu transakcí s oběživem a vklady (závazky) – nekonsolidovaných [2B.2] a konsolidovaných transakcí s oběživem a vklady (závazky) [2A.16].

| 9. | Konsolidační transakce – krátkodobé cenné papíry [2B.9] se rovnají rozdílu transakcí s krátkodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidovaných [2B.3] a konsolidovaných transakcí s krátkodobými cennými papíry (závazky) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konsolidační transakce – krátkodobé cenné papíry [2B.9] se rovnají rozdílu transakcí s krátkodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidovaných [2B.3] a konsolidovaných transakcí s krátkodobými cennými papíry (závazky) [2A.17].

| 10. | Konsolidační transakce – dlouhodobé cenné papíry [2B.10] se rovnají rozdílu transakcí s dlouhodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidovaných [2B.4] a konsolidovaných transakcí s dlouhodobými cennými papíry (závazky) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konsolidační transakce – dlouhodobé cenné papíry [2B.10] se rovnají rozdílu transakcí s dlouhodobými cennými papíry (závazky) – nekonsolidovaných [2B.4] a konsolidovaných transakcí s dlouhodobými cennými papíry (závazky) [2A.18].

| 11. | Konsolidační transakce – úvěry [2B.11] se rovnají transakcím s ostatními úvěry (závazky) – nekonsolidované [2B.6] minus konsolidované transakce s úvěry (závazky) [2A.20] minus transakce s úvěry od centrální banky [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Konsolidační transakce – úvěry [2B.11] se rovnají transakcím s ostatními úvěry (závazky) – nekonsolidované [2B.6] minus konsolidované transakce s úvěry (závazky) [2A.20] minus transakce s úvěry od centrální banky [2A.21].

Tabulka 3A

| 1. | Zadlužení (dluh) [3A.1] se rovná zadlužení (dluhu) definovanému v nařízení (ES) č. 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Zadlužení (dluh) [3A.1] se rovná zadlužení (dluhu) definovanému v nařízení (ES) č. 3605/93.

| 2. | Dluh – oběživo a vklady (závazky) [3A.2] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji oběživo a vklady (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Dluh – oběživo a vklady (závazky) [3A.2] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji oběživo a vklady (AF.2).

| 3. | Dluh – krátkodobé cenné papíry (závazky) [3A.3] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (AF.33), jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší. |
| --- | --- |

3.

Dluh – krátkodobé cenné papíry (závazky) [3A.3] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (AF.33), jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší.

| 4. | Dluh – dlouhodobé cenné papíry (závazky) [3A.4] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (AF.33), jejichž původní splatnost je nad jeden rok. |
| --- | --- |

4.

Dluh – dlouhodobé cenné papíry (závazky) [3A.4] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (AF.33), jejichž původní splatnost je nad jeden rok.

| 5. | Dluh – úvěry od centrální banky (závazky) [3A.5] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji úvěry (AF.4), jež je aktivem subsektoru S.121. |
| --- | --- |

5.

Dluh – úvěry od centrální banky (závazky) [3A.5] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji úvěry (AF.4), jež je aktivem subsektoru S.121.

| 6. | Dluh – ostatní úvěry (závazky) [3A.6] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji úvěry (AF.4), jež není aktivem subsektoru S.121. |
| --- | --- |

6.

Dluh – ostatní úvěry (závazky) [3A.6] se rovná části dluhu [3A.1] v nástroji úvěry (AF.4), jež není aktivem subsektoru S.121.

| 7. | Dluh v držbě rezidentů členského státu [3A.7] se rovná dluhu v držbě centrální banky [3A.8], dluhu v držbě ostatních měnových finančních institucí [3A.9], dluhu v držbě ostatních finančních institucí [3A.10] a dluhu v držbě ostatních rezidentů členského státu [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Dluh v držbě rezidentů členského státu [3A.7] se rovná dluhu v držbě centrální banky [3A.8], dluhu v držbě ostatních měnových finančních institucí [3A.9], dluhu v držbě ostatních finančních institucí [3A.10] a dluhu v držbě ostatních rezidentů členského státu [3A.11].

| 8. | Dluh v držbě centrální banky [3A.8] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.121. |
| --- | --- |

8.

Dluh v držbě centrální banky [3A.8] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.121.

| 9. | Dluh v držbě ostatních měnových finančních institucí [3A.9] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.122. |
| --- | --- |

9.

Dluh v držbě ostatních měnových finančních institucí [3A.9] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.122.

| 10. | Dluh v držbě ostatních finančních institucí [3A.10] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.123, S.124 nebo S.125. |
| --- | --- |

10.

Dluh v držbě ostatních finančních institucí [3A.10] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem subsektoru S.123, S.124 nebo S.125.

| 11. | Dluh v držbě ostatních rezidentů členského státu [3A.11] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem sektoru S.11, S.14 nebo S.15. |
| --- | --- |

11.

Dluh v držbě ostatních rezidentů členského státu [3A.11] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem sektoru S.11, S.14 nebo S.15.

| 12. | Dluh v držbě nerezidentů členského státu [3A.12] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem sektoru S.2. |
| --- | --- |

12.

Dluh v držbě nerezidentů členského státu [3A.12] se rovná části dluhu [3A.1], která je aktivem sektoru S.2.

| 13. | Dluh denominovaný v národní měně [3A.13] se rovná části dluhu [3A.1] denominované v zákonném platidle členského státu. |
| --- | --- |

13.

Dluh denominovaný v národní měně [3A.13] se rovná části dluhu [3A.1] denominované v zákonném platidle členského státu.

| 14. | Dluh denominovaný v cizí měně zúčastněného členského státu [3A.14] se rovná – před tím, než se členský stát stal zúčastněným členských státem – součtu části dluhu [3A.1] denominované v zákonném platidle jednoho ze zúčastněných členských států (kromě národní měny [3A.13]) a dluhu denominovaného v ECU nebo v eurech. |
| --- | --- |

14.

Dluh denominovaný v cizí měně zúčastněného členského státu [3A.14] se rovná – před tím, než se členský stát stal zúčastněným členských státem – součtu části dluhu [3A.1] denominované v zákonném platidle jednoho ze zúčastněných členských států (kromě národní měny [3A.13]) a dluhu denominovaného v ECU nebo v eurech.

| 15. | Dluh denominovaný v cizí měně nezúčastněného členského státu [3A.15] se rovná části dluhu [3A.1], která není zahrnuta v kategorii [3A.13], ani v kategorii [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Dluh denominovaný v cizí měně nezúčastněného členského státu [3A.15] se rovná části dluhu [3A.1], která není zahrnuta v kategorii [3A.13], ani v kategorii [3A.14].

| 16. | Krátkodobý dluh [3A.16] se rovná části dluhu [3A.1], jehož původní splatnost je jeden rok či kratší. |
| --- | --- |

16.

Krátkodobý dluh [3A.16] se rovná části dluhu [3A.1], jehož původní splatnost je jeden rok či kratší.

| 17. | Dlouhodobý dluh [3A.17] se rovná části dluhu [3A.1], jehož původní splatnost je nad jeden rok. |
| --- | --- |

17.

Dlouhodobý dluh [3A.17] se rovná části dluhu [3A.1], jehož původní splatnost je nad jeden rok.

| 18. | Dlouhodobý dluh, z toho pohyblivá úroková sazba [3A.18], se rovná části dlouhodobého dluhu [3A.17], jehož úroková sazba je pohyblivá. |
| --- | --- |

18.

Dlouhodobý dluh, z toho pohyblivá úroková sazba [3A.18], se rovná části dlouhodobého dluhu [3A.17], jehož úroková sazba je pohyblivá.

| 19. | Dluh se zbytkovou splatností do jednoho roku [3A.19] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností v délce jednoho roku či kratší. |
| --- | --- |

19.

Dluh se zbytkovou splatností do jednoho roku [3A.19] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností v délce jednoho roku či kratší.

| 20. | Dluh se zbytkovou splatností od jednoho roku do pěti let [3A.20] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností od jednoho roku do pěti let. |
| --- | --- |

20.

Dluh se zbytkovou splatností od jednoho roku do pěti let [3A.20] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností od jednoho roku do pěti let.

| 21. | Dluh se zbytkovou splatností od jednoho roku do pěti let, jehož pohyblivá úroková sazba [3A.21] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností od jednoho roku do pěti let [3A.20], jehož úroková sazba je pohyblivá. |
| --- | --- |

21.

Dluh se zbytkovou splatností od jednoho roku do pěti let, jehož pohyblivá úroková sazba [3A.21] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností od jednoho roku do pěti let [3A.20], jehož úroková sazba je pohyblivá.

| 22. | Dluh se zbytkovou splatností nad pět let [3A.22] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností nad pět let. |
| --- | --- |

22.

Dluh se zbytkovou splatností nad pět let [3A.22] se rovná části dluhu [3A.1] se zbytkovou splatností nad pět let.

| 23. | Dluh se zbytkovou splatností nad pět let, z toho pohyblivá úroková sazba [3A.23], se rovná části dluhu se zbytkovou splatností nad pět let [3A.22], jehož úroková sazba je pohyblivá. |
| --- | --- |

23.

Dluh se zbytkovou splatností nad pět let, z toho pohyblivá úroková sazba [3A.23], se rovná části dluhu se zbytkovou splatností nad pět let [3A.22], jehož úroková sazba je pohyblivá.

| 24. | Složka dluhu připadající na ústřední vládní instituce [3A.24] se rovná rozdílu závazků subsektoru S.1311, které nejsou aktivy subsektoru S.1311, a aktiv subsektoru S.1311, které jsou závazky sektoru S.13 kromě subsektoru S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Složka dluhu připadající na ústřední vládní instituce [3A.24] se rovná rozdílu závazků subsektoru S.1311, které nejsou aktivy subsektoru S.1311, a aktiv subsektoru S.1311, které jsou závazky sektoru S.13 kromě subsektoru S.1311 [3B.15].

| 25. | Složka dluhu připadající na národní vládní instituce [3A.25] se rovná rozdílu závazků subsektoru S.1312, které nejsou aktivy subsektoru S.1312, a aktiv subsektoru S.1312, které jsou závazky sektoru S.13 kromě subsektoru S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Složka dluhu připadající na národní vládní instituce [3A.25] se rovná rozdílu závazků subsektoru S.1312, které nejsou aktivy subsektoru S.1312, a aktiv subsektoru S.1312, které jsou závazky sektoru S.13 kromě subsektoru S.1312 [3B.16].

| 26. | Složka dluhu připadající na místní vládní instituce [3A.26] se rovná rozdílu závazků subsektoru S.1313, které nejsou aktivy subsektoru S.1313, a aktiv subsektoru S.1313, které jsou závazky sektoru S.13 kromě subsektoru S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Složka dluhu připadající na místní vládní instituce [3A.26] se rovná rozdílu závazků subsektoru S.1313, které nejsou aktivy subsektoru S.1313, a aktiv subsektoru S.1313, které jsou závazky sektoru S.13 kromě subsektoru S.1313 [3B.17].

| 27. | Složka dluhu připadající na fondy sociálního zabezpečení [3A.27] se rovná rozdílu závazků subsektoru S.1314, které nejsou aktivy subsektoru S.1314, a aktiv subsektoru S.1314, které jsou závazky sektoru S.13 kromě subsektoru S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Složka dluhu připadající na fondy sociálního zabezpečení [3A.27] se rovná rozdílu závazků subsektoru S.1314, které nejsou aktivy subsektoru S.1314, a aktiv subsektoru S.1314, které jsou závazky sektoru S.13 kromě subsektoru S.1314 [3B.18].

| 28. | Průměrná zbytková splatnost dluhu [3A.28] se rovná průměrné zbytkové splatnosti vážené podle zůstatků, která je vyjádřena v rocích. |
| --- | --- |

28.

Průměrná zbytková splatnost dluhu [3A.28] se rovná průměrné zbytkové splatnosti vážené podle zůstatků, která je vyjádřena v rocích.

| 29. | Dluh – bezkupónové dluhopisy [3A.29] se rovná části dluhu [3A.1] ve formě bezkupónových dluhopisů, tj. dluhopisů bez kupónových výnosů, jejichž úrok je založen na rozdílu mezi cenami v okamžiku odkupu a v okamžiku emise. |
| --- | --- |

29.

Dluh – bezkupónové dluhopisy [3A.29] se rovná části dluhu [3A.1] ve formě bezkupónových dluhopisů, tj. dluhopisů bez kupónových výnosů, jejichž úrok je založen na rozdílu mezi cenami v okamžiku odkupu a v okamžiku emise.

Tabulka 3B

| 1. | Dluh – nekonsolidovaný [3B.1] se rovná závazkům sektoru S.13, včetně těch, které jsou aktivy sektoru S.13, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Dluh – nekonsolidovaný [3B.1] se rovná závazkům sektoru S.13, včetně těch, které jsou aktivy sektoru S.13, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 2. | Konsolidační prvky [3B.2] se rovnají závazkům sektoru S.13, které jsou současně aktivy sektoru S.13, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Konsolidační prvky [3B.2] se rovnají závazkům sektoru S.13, které jsou současně aktivy sektoru S.13, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 3. | Konsolidační prvky – oběživo a vklady [3B.3] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji oběživo a vklady (F.2). |
| --- | --- |

3.

Konsolidační prvky – oběživo a vklady [3B.3] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji oběživo a vklady (F.2).

| 4. | Konsolidační prvky – krátkodobé cenné papíry [3B.4] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (F.33), jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší. |
| --- | --- |

4.

Konsolidační prvky – krátkodobé cenné papíry [3B.4] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (F.33), jejichž původní splatnost je jeden rok či kratší.

| 5. | Konsolidační prvky – dlouhodobé cenné papíry [3B.5] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (F.33), jejichž původní splatnost je nad jeden rok. |
| --- | --- |

5.

Konsolidační prvky – dlouhodobé cenné papíry [3B.5] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (F.33), jejichž původní splatnost je nad jeden rok.

| 6. | Konsolidační prvky – úvěry [3B.6] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji úvěry (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konsolidační prvky – úvěry [3B.6] se rovnají části konsolidačních prvků [3B.2] v nástroji úvěry (F.4).

| 7. | Dluh emitovaný ústředními vládními institucemi [3B.7] se rovná závazkům subsektoru S.1311, které nejsou aktivy subsektoru S.1311, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Dluh emitovaný ústředními vládními institucemi [3B.7] se rovná závazkům subsektoru S.1311, které nejsou aktivy subsektoru S.1311, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 8. | Dluh emitovaný ústředními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.8], se rovná závazkům subsektoru S.1311, které jsou aktivy subsektoru S.1312, S.1313 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Dluh emitovaný ústředními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.8], se rovná závazkům subsektoru S.1311, které jsou aktivy subsektoru S.1312, S.1313 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 9. | Dluh emitovaný národními vládními institucemi [3B.9] se rovná závazkům subsektoru S.1312, které nejsou aktivy subsektoru S.1312, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Dluh emitovaný národními vládními institucemi [3B.9] se rovná závazkům subsektoru S.1312, které nejsou aktivy subsektoru S.1312, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 10. | Dluh emitovaný národními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.10], se rovná závazkům subsektoru S.1312, které jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1313 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Dluh emitovaný národními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.10], se rovná závazkům subsektoru S.1312, které jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1313 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 11. | Dluh emitovaný místními vládními institucemi [3B.11] se rovná závazkům subsektoru S.1313, které nejsou aktivy subsektoru S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Dluh emitovaný místními vládními institucemi [3B.11] se rovná závazkům subsektoru S.1313, které nejsou aktivy subsektoru S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 12. | Dluh emitovaný místními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.12], se rovná závazkům subsektoru S.1313, které jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Dluh emitovaný místními vládními institucemi, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.12], se rovná závazkům subsektoru S.1313, které jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 13. | Dluh emitovaný fondy sociálního zabezpečení [3B.13] se rovná závazkům subsektoru S.1314, které nejsou aktivy subsektoru S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Dluh emitovaný fondy sociálního zabezpečení [3B.13] se rovná závazkům subsektoru S.1314, které nejsou aktivy subsektoru S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 14. | Dluh emitovaný fondy sociálního zabezpečení, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.14], se rovná závazkům subsektoru S.1314, které jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Dluh emitovaný fondy sociálního zabezpečení, z toho dluh v držbě ostatních subsektorů vládních institucí [3B.14], se rovná závazkům subsektoru S.1314, které jsou aktivy subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 15. | Dluh v držbě ústředních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.15], se rovná závazkům subsektoru S.1312, S.1313 nebo S.1314, které jsou aktivy subsektoru S.1311, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Dluh v držbě ústředních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.15], se rovná závazkům subsektoru S.1312, S.1313 nebo S.1314, které jsou aktivy subsektoru S.1311, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 16. | Dluh v držbě národních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.16], se rovná závazkům subsektoru S.1311, S.1313 nebo S.1314, které jsou aktivy subsektoru S.1312, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Dluh v držbě národních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.16], se rovná závazkům subsektoru S.1311, S.1313 nebo S.1314, které jsou aktivy subsektoru S.1312, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 17. | Dluh v držbě místních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.17], se rovná závazkům subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1314, které jsou aktivy subsektoru S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Dluh v držbě místních vládních institucí, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.17], se rovná závazkům subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1314, které jsou aktivy subsektoru S.1313, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].

| 18. | Dluh v držbě fondů sociálního zabezpečení, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.18], se rovná závazkům subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1313, které jsou aktivy subsektoru S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].“ |
| --- | --- |

18.

Dluh v držbě fondů sociálního zabezpečení, který byl emitován jednotkami v ostatních subsektorech vládních institucí [3B.18], se rovná závazkům subsektoru S.1311, S.1312 nebo S.1313, které jsou aktivy subsektoru S.1314, ve stejných nástrojích jako dluh [3A.1].“

---

(1)  Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7.

1

(2)  [x.y] se týká kategorie čísla y v tabulce x.

2

(3)  To vede k reklasifikaci jednotky dlužníka ze subsektoru S.11001 či S.12x01 do subsektoru S.11002/3 či S.12x02/3 nebo naopak.

3

---

Tiskové opravy

| 17.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/50

---

Oprava rozhodnutí Komise 2007/777/ES ze dne 29. listopadu 2007, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz některých masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev určených k lidské spotřebě ze třetích zemí a kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/432/ES

(
  Úřední věstník Evropské unie L 312 ze dne 30. listopadu 2007
  )

Strana 51, čl. 3, písm. a):

místo:

| „a) | splňují podmínky týkající se původu a ošetření stanovené v bodech 1 a 2 přílohy I a“, |
| --- | --- |

„a)

splňují podmínky týkající se původu a ošetření stanovené v bodech 1 a 2 přílohy I a“,

má být:

| „a) | splňují podmínky týkající se původu a ošetření stanovené v bodech 1 nebo 2 přílohy I a“. |
| --- | --- |

„a)

splňují podmínky týkající se původu a ošetření stanovené v bodech 1 nebo 2 přílohy I a“.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 276/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---