# Euroopa Liidu L 270/10.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 270 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide10. oktoober 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 270

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide10. oktoober 2008

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/765/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 11. detsember 2007, riigiabi nr C 7/06 (ex NN 83/05) kohta, mida Soome andis Tieliikelaitosele/Destiale
  (teatavaks tehtud numbri C(2007) 6073 all)


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/766/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. august 2008, juhilubade kategooriate vahelise samaväärsuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3790 all)


   (
  1
  ) | 31 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

OTSUSED

Komisjon

2008/765/EÜ

*

Komisjoni otsus, 11. detsember 2007, riigiabi nr C 7/06 (ex NN 83/05) kohta, mida Soome andis Tieliikelaitosele/Destiale
  (teatavaks tehtud numbri C(2007) 6073 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2007) 6073 all)

(
  1

1

2008/766/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. august 2008, juhilubade kategooriate vahelise samaväärsuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3790 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3790 all)

(
  1

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 10.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 270/1

---

KOMISJONI OTSUS,

11. detsember 2007,

riigiabi nr C 7/06 (ex NN 83/05) kohta, mida Soome andis Tieliikelaitosele/Destiale

(teatavaks tehtud numbri C(2007) 6073 all)

(Ainult soome- ja rootsikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/765/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi eelnimetatud sätete kohaselt (1) ja võttes arvesse kõnealuseid märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 22. veebruaril 2006 tegi komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse (K(2006) 461 (lõplik)) pärast seda, kui oli saanud kahelt Soome ameti- ja kutseliidult mitu kaebust, milles väideti, et Soome ametiasutused olid Tieliikelaitose kui riigiettevõtte lahutamisel Soome riigi haldussüsteemist rikkunud mitut EÜ asutamislepingu sätet, kaasa arvatud riigiabi reguleerivaid sätteid. |
| --- | --- |

(1)

22. veebruaril 2006 tegi komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse (K(2006) 461 (lõplik)) pärast seda, kui oli saanud kahelt Soome ameti- ja kutseliidult mitu kaebust, milles väideti, et Soome ametiasutused olid Tieliikelaitose kui riigiettevõtte lahutamisel Soome riigi haldussüsteemist rikkunud mitut EÜ asutamislepingu sätet, kaasa arvatud riigiabi reguleerivaid sätteid.

| (2) | Komisjon teatas 23. veebruari 2006. aasta kirjas Soomele oma otsusest algatada kõnealune menetlus, andes Soome ametiasutustele võimaluse esitada ühe kuu jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas 23. veebruari 2006. aasta kirjas Soomele oma otsusest algatada kõnealune menetlus, andes Soome ametiasutustele võimaluse esitada ühe kuu jooksul oma märkused.

| (3) | Menetluse algatamise otsuse koopia edastas komisjon 3. mai 2006. aasta kirjas kaebuse esitajatele, andes neile võimaluse esitada ühe kuu jooksul otsuse kohta märkusi. |
| --- | --- |

(3)

Menetluse algatamise otsuse koopia edastas komisjon 3. mai 2006. aasta kirjas kaebuse esitajatele, andes neile võimaluse esitada ühe kuu jooksul otsuse kohta märkusi.

| (4) | Komisjon sai Soomelt vastuse komisjoni menetluse algatamise otsusele 31. mai 2006. aasta kirjaga pärast seda, kui oli kaks korda pikendanud vastuse esitamise tähtaega. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai Soomelt vastuse komisjoni menetluse algatamise otsusele 31. mai 2006. aasta kirjaga pärast seda, kui oli kaks korda pikendanud vastuse esitamise tähtaega.

| (5) | 22. juuni 2006. aasta kirjas edastasid kaebuse esitajad oma märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(5)

22. juuni 2006. aasta kirjas edastasid kaebuse esitajad oma märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta.

| (6) | Komisjon edastas need märkused 6. juuli 2006. aasta kirjaga Soome ametiasutustele, andes neile võimaluse ühe kuu jooksul vastata. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon edastas need märkused 6. juuli 2006. aasta kirjaga Soome ametiasutustele, andes neile võimaluse ühe kuu jooksul vastata.

| (7) | Komisjon sai Soome vastuse kaebuse esitajate märkustele 27. septembri 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon sai Soome vastuse kaebuse esitajate märkustele 27. septembri 2006. aasta kirjaga.

| (8) | Pärast Soome ametiasutuste ja komisjoni kohtumist 7. septembril 2006 esitasid Soome ametiasutused lisateabe 6. veebruaril 2007. |
| --- | --- |

(8)

Pärast Soome ametiasutuste ja komisjoni kohtumist 7. septembril 2006 esitasid Soome ametiasutused lisateabe 6. veebruaril 2007.

| (9) | 20. aprillil 2007 saatis komisjon Soome ametiasutustele kirja, milles nõudis lisaselgitusi. Soome ametiasutuste vastus saabus 22. mail 2007. |
| --- | --- |

(9)

20. aprillil 2007 saatis komisjon Soome ametiasutustele kirja, milles nõudis lisaselgitusi. Soome ametiasutuste vastus saabus 22. mail 2007.

| (10) | Komisjon palus oma 4. juuli ja 27. juuli 2007. aasta kirjades Soome ametiasutustel esitada puuduv teave, mis oli vajalik lõpliku otsuse tegemiseks. Vastused saabusid vastavalt 10. augustil ja 29. augustil 2007. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon palus oma 4. juuli ja 27. juuli 2007. aasta kirjades Soome ametiasutustel esitada puuduv teave, mis oli vajalik lõpliku otsuse tegemiseks. Vastused saabusid vastavalt 10. augustil ja 29. augustil 2007.

2.   ASJAOLUD

2.1.   Abisaaja

| (11) | Tieliikelaitos on Soome riigiettevõte, mis tegeleb ühest küljest teede projekteerimise, ehitamise ja hooldamise ning teisest küljest parvlaevateenuste osutamisega. Kuigi ettevõtja ärinimi on 14. veebruarist 2007 alates Destia, kasutab komisjon järjepidevuse huvides käesoleva otsuse tekstis läbivalt ettevõtte algset ärinime, st Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(11)

Tieliikelaitos on Soome riigiettevõte, mis tegeleb ühest küljest teede projekteerimise, ehitamise ja hooldamise ning teisest küljest parvlaevateenuste osutamisega. Kuigi ettevõtja ärinimi on 14. veebruarist 2007 alates Destia, kasutab komisjon järjepidevuse huvides käesoleva otsuse tekstis läbivalt ettevõtte algset ärinime, st Tieliikelaitos.

| (12) | Soome haldusõiguse kohaselt on riigiettevõte riigi omandis ettevõte, mis ei ole juriidiline isik ja mis tegeleb majandustegevusega. Riigiettevõtete tegevust reguleerib riigiettevõtete seadus (2). Riigiettevõttes segunevad ametiasutuse ja riigi omandis oleva äriühingu jooned. Riigiettevõte tegutseb äripõhimõtetest lähtudes, kuid parlamendil, valitsusel ja asjaomastel ministeeriumidel on tema suhtes otsustamis- ja juhtimisvolitused. |
| --- | --- |

(12)

Soome haldusõiguse kohaselt on riigiettevõte riigi omandis ettevõte, mis ei ole juriidiline isik ja mis tegeleb majandustegevusega. Riigiettevõtete tegevust reguleerib riigiettevõtete seadus (2). Riigiettevõttes segunevad ametiasutuse ja riigi omandis oleva äriühingu jooned. Riigiettevõte tegutseb äripõhimõtetest lähtudes, kuid parlamendil, valitsusel ja asjaomastel ministeeriumidel on tema suhtes otsustamis- ja juhtimisvolitused.

| (13) | Tieliikelaitos on Soome tsiviilehitusturu infrastruktuuri sektoris endiselt oluline turuosaline, kuigi tema aastakäive on viimase 6 aasta jooksul vähenenud (vähenemine 15 %), olles 2006. aastal 474,1 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(13)

Tieliikelaitos on Soome tsiviilehitusturu infrastruktuuri sektoris endiselt oluline turuosaline, kuigi tema aastakäive on viimase 6 aasta jooksul vähenenud (vähenemine 15 %), olles 2006. aastal 474,1 miljonit eurot.

| (14) | Tema käibest annavad kõige olulisema osa ehitusteenused (47 %), hooldusteenused (31 %) ning pindamise ja mineraalsete täitematerjalidega seotud teenused (asfalteerimine, teede märgistamine, mineraalsete täitematerjalide tootmine -11 %). Tieliikelaitos osutab teenuseid Soome Maanteede Ametile (68 % Tieliikelaitose käibest), kommertsettevõtetele (15 %), valdadele ja linnadele (13 %), teistele valitsusasutustele (2 %) jne. |
| --- | --- |

(14)

Tema käibest annavad kõige olulisema osa ehitusteenused (47 %), hooldusteenused (31 %) ning pindamise ja mineraalsete täitematerjalidega seotud teenused (asfalteerimine, teede märgistamine, mineraalsete täitematerjalide tootmine -11 %). Tieliikelaitos osutab teenuseid Soome Maanteede Ametile (68 % Tieliikelaitose käibest), kommertsettevõtetele (15 %), valdadele ja linnadele (13 %), teistele valitsusasutustele (2 %) jne.

| (15) | Tieliikelaitose 2006. aasta tegevuskasum oli 10,6 miljonit eurot. 2006. aastal töötas Tieliikelaitoses keskmiselt 2 469 töötajat. |
| --- | --- |

(15)

Tieliikelaitose 2006. aasta tegevuskasum oli 10,6 miljonit eurot. 2006. aastal töötas Tieliikelaitoses keskmiselt 2 469 töötajat.

2.2.   Teehoiuteenuste ja parvlaevateenuste reform Soomes

| (16) | 2000. aasta lõpuni hooldas Soome riigimaanteede võrku peamiselt Soome Maanteede Talitus. Maanteede talitus tegeles osaliselt ka uute riigimaanteede projekteerimise ja ehitamisega. Seoses sellega tuleb märkida, et Soomes on 78 000 km riigimaanteid, 26 000 km kohalike omavalitsuste teid ja 350 000 km eraomanduses (madalama kategooria) nn metsateid. |
| --- | --- |

(16)

2000. aasta lõpuni hooldas Soome riigimaanteede võrku peamiselt Soome Maanteede Talitus. Maanteede talitus tegeles osaliselt ka uute riigimaanteede projekteerimise ja ehitamisega. Seoses sellega tuleb märkida, et Soomes on 78 000 km riigimaanteid, 26 000 km kohalike omavalitsuste teid ja 350 000 km eraomanduses (madalama kategooria) nn metsateid.

| (17) | Maanteede talitus oli riigiasutus, mille ülesanne oli avalike teede korrashoid ja hooldus ning liiklustingimuste ja seotud teenuste arendamine. Soome haldusõiguse kohaselt on riigiasutus riigi haldussüsteemi struktuuriüksus, mis ei ole omaette juriidiline isik, vaid riigi osa. |
| --- | --- |

(17)

Maanteede talitus oli riigiasutus, mille ülesanne oli avalike teede korrashoid ja hooldus ning liiklustingimuste ja seotud teenuste arendamine. Soome haldusõiguse kohaselt on riigiasutus riigi haldussüsteemi struktuuriüksus, mis ei ole omaette juriidiline isik, vaid riigi osa.

| (18) | Enne asjaomase turu avamist kasutati erakonsultantide, -arendajate ja -hooldusettevõtete teenuseid vaid juhul, kui maanteede talituse „teedeehituse ja -hoolduse” haru (3) ei suutnud teenust osutada. Eelkõige regulaarsete teehooldetööde valdkonnas, (4) mille puhul tagatakse peamiselt see, et teed oleksid jäävabad, ei olnud enne turu avanemist praktiliselt ühtegi eraõiguslikku töövõtjat: esialgse hanke/katsehanke korraldamise ajal 1990. aastate lõpus oli neil vaid kaks väga väikest projekti. |
| --- | --- |

(18)

Enne asjaomase turu avamist kasutati erakonsultantide, -arendajate ja -hooldusettevõtete teenuseid vaid juhul, kui maanteede talituse „teedeehituse ja -hoolduse” haru (3) ei suutnud teenust osutada. Eelkõige regulaarsete teehooldetööde valdkonnas, (4) mille puhul tagatakse peamiselt see, et teed oleksid jäävabad, ei olnud enne turu avanemist praktiliselt ühtegi eraõiguslikku töövõtjat: esialgse hanke/katsehanke korraldamise ajal 1990. aastate lõpus oli neil vaid kaks väga väikest projekti.

| (19) | 2000. aasta märtsis otsustasid Soome ametiasutused lahutada maanteede talituse teedeehitusliku tegevuse riigiettevõttena, mille nimeks sai Tieliikelaitos, samas kui maanteede amet jätkas tegevust teehooldustööde tarbijana. Selle eesmärk oli eraldada hooldus- ja ehitusteenuste tarbija ning nende teenuste osutaja rollid. |
| --- | --- |

(19)

2000. aasta märtsis otsustasid Soome ametiasutused lahutada maanteede talituse teedeehitusliku tegevuse riigiettevõttena, mille nimeks sai Tieliikelaitos, samas kui maanteede amet jätkas tegevust teehooldustööde tarbijana. Selle eesmärk oli eraldada hooldus- ja ehitusteenuste tarbija ning nende teenuste osutaja rollid.

| (20) | Soome valis turu järkjärgulise avamise. Seoses sellega oli maanteede ameti ülesanne luua võimalusi aktiivsete turgude tekkeks, kehtestades näiteks uue konkurentsil põhineva hankemenetluse. |
| --- | --- |

(20)

Soome valis turu järkjärgulise avamise. Seoses sellega oli maanteede ameti ülesanne luua võimalusi aktiivsete turgude tekkeks, kehtestades näiteks uue konkurentsil põhineva hankemenetluse.

| (21) | Reformi tulemusena avati riigimaanteede projekteerimine, ehitamine ja hooldamine täielikult konkurentsile 2004. aasta lõpuks. Kohalike omavalitsuste teede osas jäeti subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt omavalitsuste otsustada, kas kasutada oma sisemisi tootmisvõimsusi või mitte. Kui omavalitsused siiski otsustasid asjaomased teenused tellida kolmandatelt isikutelt, pidid nad kasutama avatud hankemenetlust. |
| --- | --- |

(21)

Reformi tulemusena avati riigimaanteede projekteerimine, ehitamine ja hooldamine täielikult konkurentsile 2004. aasta lõpuks. Kohalike omavalitsuste teede osas jäeti subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt omavalitsuste otsustada, kas kasutada oma sisemisi tootmisvõimsusi või mitte. Kui omavalitsused siiski otsustasid asjaomased teenused tellida kolmandatelt isikutelt, pidid nad kasutama avatud hankemenetlust.

| (22) | Parvlaevateenuste turg avatakse konkurentsile 2010. aastal. |
| --- | --- |

(22)

Parvlaevateenuste turg avatakse konkurentsile 2010. aastal.

2.3.   Tieliikelaitose tegevust reguleerivad õigusnormid, sh erikord üleminekuperioodiks 2001–2004

| (23) | Üleminekuperioodil 2001–2004 olid Tieliikelaitose seaduse (5) ja Tieliikelaitost käsitleva valitsuse dekreedi (6) kohaselt Tieliikelaitose kohustused järgmised:






  — | ta ei võinud tegutseda mineraalsete täitematerjalide pakkujana ja võis kasutada selliseid täitematerjale ainult teede katmiseks; ta pidi hoiduma siseveeteedega seotud töödest, kaljukoobaste ehitamise, energiavõrgu ehitamise ja aluspõhja rajamise töödest, ehitusplatsil tehtavatest töödest ja töödest, mis ei ole seotud liiklusteede ja liikluskeskkonnaga, kaasa arvatud lammutustöödest; |
| --- | --- | --- |

(23)

Üleminekuperioodil 2001–2004 olid Tieliikelaitose seaduse (5) ja Tieliikelaitost käsitleva valitsuse dekreedi (6) kohaselt Tieliikelaitose kohustused järgmised:

—

ta ei võinud tegutseda mineraalsete täitematerjalide pakkujana ja võis kasutada selliseid täitematerjale ainult teede katmiseks; ta pidi hoiduma siseveeteedega seotud töödest, kaljukoobaste ehitamise, energiavõrgu ehitamise ja aluspõhja rajamise töödest, ehitusplatsil tehtavatest töödest ja töödest, mis ei ole seotud liiklusteede ja liikluskeskkonnaga, kaasa arvatud lammutustöödest;

| — | ta ei tohtinud tekitada liigset tootmisvõimsust oma sektoris, tal ei olnud õigust osta ekskavaatoreid, purustustehaseid või suurendada muude seadmete arvu. |
| --- | --- |

—

ta ei tohtinud tekitada liigset tootmisvõimsust oma sektoris, tal ei olnud õigust osta ekskavaatoreid, purustustehaseid või suurendada muude seadmete arvu.

| (24) | Lisaks tagati üleminekuperioodil Tieliikelaitosesse üleviidud töötajatele töökohtade säilimine: parlamendi otsuses maanteede talituse reformi kohta (7) nähti ette, et Tieliikelaitos ei anna üleminekuperioodil oma töötajatele koondamisteateid, ei koonda neid ega kohalda tahtevastast üleviimist teisele töökohale. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks tagati üleminekuperioodil Tieliikelaitosesse üleviidud töötajatele töökohtade säilimine: parlamendi otsuses maanteede talituse reformi kohta (7) nähti ette, et Tieliikelaitos ei anna üleminekuperioodil oma töötajatele koondamisteateid, ei koonda neid ega kohalda tahtevastast üleviimist teisele töökohale.

| (25) | Tieliikelaitosele kehtestati mitu muud tähtajatult kohaldatavat piirangut. |
| --- | --- |

(25)

Tieliikelaitosele kehtestati mitu muud tähtajatult kohaldatavat piirangut.

| (26) | Esiteks on ettevõtjal Tieliikelaitose seaduse kohaselt tähtajatu kohustus osaleda kõigis teehoolduslepingute ja parvlaevaliikluse korraldamise hangetes kogu riigis. |
| --- | --- |

(26)

Esiteks on ettevõtjal Tieliikelaitose seaduse kohaselt tähtajatu kohustus osaleda kõigis teehoolduslepingute ja parvlaevaliikluse korraldamise hangetes kogu riigis.

| (27) | Teiseks peab ettevõte olema valmis osutama oma teenuseid eriolukorras. Maanteede amet ja Tieliikelaitos on kohustatud valmistuma eriolukorras tegutsemiseks vastavalt sellekohasele eriseadusele, erakorraliste volituste seadusele (8). Ettevalmistusi tehakse eelneva planeerimise, eriolukorras vajaliku tegutsemise ettevalmistamise ja muude meetmete võtmisega. Valitsuse eelnõu (9) kohaselt otsustab transpordi- ja sideministeerium eraldi vajaliku valmisolekutaseme ning maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahel kohustuste jagamise üle. Lisaks pidi Tieliikelaitos üleminekuperioodil hoidma vedelkütuste julgeolekuvarusid. |
| --- | --- |

(27)

Teiseks peab ettevõte olema valmis osutama oma teenuseid eriolukorras. Maanteede amet ja Tieliikelaitos on kohustatud valmistuma eriolukorras tegutsemiseks vastavalt sellekohasele eriseadusele, erakorraliste volituste seadusele (8). Ettevalmistusi tehakse eelneva planeerimise, eriolukorras vajaliku tegutsemise ettevalmistamise ja muude meetmete võtmisega. Valitsuse eelnõu (9) kohaselt otsustab transpordi- ja sideministeerium eraldi vajaliku valmisolekutaseme ning maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahel kohustuste jagamise üle. Lisaks pidi Tieliikelaitos üleminekuperioodil hoidma vedelkütuste julgeolekuvarusid.

| (28) | Lisaks on Tieliikelaitos nagu iga teine riigiettevõte kohustatud keskenduma oma põhiülesannetele. Piirangud kehtivad eelkõige tegevustele, millega võivad tegeleda tema tütarettevõtjad, ja välismaal tegutsemisele, samuti on keelatud teatavad kontsernisisesed finantstehingud. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks on Tieliikelaitos nagu iga teine riigiettevõte kohustatud keskenduma oma põhiülesannetele. Piirangud kehtivad eelkõige tegevustele, millega võivad tegeleda tema tütarettevõtjad, ja välismaal tegutsemisele, samuti on keelatud teatavad kontsernisisesed finantstehingud.

2.4.   Asjaomaste meetmete kirjeldus

2.4.1.   Riigilaen

| (29) | Soome valitsus tegi oma 21. detsembri 2000. aasta istungil otsuse 2001. aasta alguses tegevust alustanud Tieliikelaitose bilansi varade struktuuri kohta. Osa Tieliikelaitosele üle antud varadest kanti bilanssi pikaajalise laenuna ja osa omakapitalina. |
| --- | --- |

(29)

Soome valitsus tegi oma 21. detsembri 2000. aasta istungil otsuse 2001. aasta alguses tegevust alustanud Tieliikelaitose bilansi varade struktuuri kohta. Osa Tieliikelaitosele üle antud varadest kanti bilanssi pikaajalise laenuna ja osa omakapitalina.

| (30) | Riik andis seega Tieliikelaitosele pikaajalise laenukapitalina 41,44 miljonit eurot. Laenu tagasimaksmise aeg on 15 aastat (1. jaanuar 2001 kuni 1. jaanuar 2015), millest esimesed kolm aastat ei tulnud laenu põhisummat tagasi maksta. Otsustati ka tõsta intressimäära astmeliselt 5 %ni, nii et 2001. aastal oleks see 1 %, 2002. aastal 1,5 %, 2003. aastal 2,5 %, 2004. aastal 3,5 % ja 2005. aastast alates 5 %. |
| --- | --- |

(30)

Riik andis seega Tieliikelaitosele pikaajalise laenukapitalina 41,44 miljonit eurot. Laenu tagasimaksmise aeg on 15 aastat (1. jaanuar 2001 kuni 1. jaanuar 2015), millest esimesed kolm aastat ei tulnud laenu põhisummat tagasi maksta. Otsustati ka tõsta intressimäära astmeliselt 5 %ni, nii et 2001. aastal oleks see 1 %, 2002. aastal 1,5 %, 2003. aastal 2,5 %, 2004. aastal 3,5 % ja 2005. aastast alates 5 %.

2.4.2.   Tieliikelaitose käsutusse antud mittefinantsvara, sh maa ja kruusakarjäärid

| (31) | Kui maanteede talitus otsustati jagada maanteede ametiks ja Tieliikelaitoseks, võeti maanteede talituse vara jagamisel aluseks põhimõte, et maanteid reguleerivate õigusaktidega hõlmatud varad, st peamiselt teed ise, jäid maanteede ameti kontrolli alla, samas kui teehooldustööde tegemiseks ja parvlaevateenuse osutamiseks kasutatud varad võeti arvele Tieliikelaitose raamatupidamises. |
| --- | --- |

(31)

Kui maanteede talitus otsustati jagada maanteede ametiks ja Tieliikelaitoseks, võeti maanteede talituse vara jagamisel aluseks põhimõte, et maanteid reguleerivate õigusaktidega hõlmatud varad, st peamiselt teed ise, jäid maanteede ameti kontrolli alla, samas kui teehooldustööde tegemiseks ja parvlaevateenuse osutamiseks kasutatud varad võeti arvele Tieliikelaitose raamatupidamises.

| (32) | Seadmed anti üle nende bilansilise väärtusega, mis põhines soetusväärtusel, millest lahutati akumuleeritud kulum. Kaevandatavad kruusaressursid kanti samuti Tieliikelaitose bilanssi nende bilansilise väärtusega. |
| --- | --- |

(32)

Seadmed anti üle nende bilansilise väärtusega, mis põhines soetusväärtusel, millest lahutati akumuleeritud kulum. Kaevandatavad kruusaressursid kanti samuti Tieliikelaitose bilanssi nende bilansilise väärtusega.

| (33) | Maade ja kruusakarjääride bilansilist väärtust tõsteti, kuna Soome valitsus leidis, et see oli väiksem asjaomaste varade tegelikust väärtusest. Soome transpordi- ja sideministeerium moodustas sel eesmärgil töörühma, (10) kes pidi tegema ettepanekuid, millised maad ja karjäärid jätta maanteede ametile ja millised anda üle Tieliikelaitosele ja milline on nende varade õiglane turuväärtus. Töörühm ei jõudnud siiski maade väärtuse osas üksmeelele. |
| --- | --- |

(33)

Maade ja kruusakarjääride bilansilist väärtust tõsteti, kuna Soome valitsus leidis, et see oli väiksem asjaomaste varade tegelikust väärtusest. Soome transpordi- ja sideministeerium moodustas sel eesmärgil töörühma, (10) kes pidi tegema ettepanekuid, millised maad ja karjäärid jätta maanteede ametile ja millised anda üle Tieliikelaitosele ja milline on nende varade õiglane turuväärtus. Töörühm ei jõudnud siiski maade väärtuse osas üksmeelele.

| (34) | Transpordi- ja sideministeerium tegi ise otsuse maade ja kruusakarjääride hindamise kohta, olles nõu küsinud sõltumatult konsultandilt Catella Real Estate Consulting Ltd (edaspidi „Catella”). |
| --- | --- |

(34)

Transpordi- ja sideministeerium tegi ise otsuse maade ja kruusakarjääride hindamise kohta, olles nõu küsinud sõltumatult konsultandilt Catella Real Estate Consulting Ltd (edaspidi „Catella”).

2.4.3.   Läbirääkimistega lepingud teehoiuteenuste osutamiseks

| (35) | Maanteede talituse reformimiseks kehtestatud üleminekukorras nähti ette, et aastatel 2001–2004 sõlmitakse vaid osa riigimaanteede projekteerimise, ehitamise ja hooldamise lepinguid maanteede ameti korraldatud hankemenetluses, kuid et see osa suureneb järkjärgult. Ülejäänud lepingud sõlmitakse Tieliikelaitose ja maanteede ameti vahel läbirääkimistega lepingutena ilma hankemenetluseta. |
| --- | --- |

(35)

Maanteede talituse reformimiseks kehtestatud üleminekukorras nähti ette, et aastatel 2001–2004 sõlmitakse vaid osa riigimaanteede projekteerimise, ehitamise ja hooldamise lepinguid maanteede ameti korraldatud hankemenetluses, kuid et see osa suureneb järkjärgult. Ülejäänud lepingud sõlmitakse Tieliikelaitose ja maanteede ameti vahel läbirääkimistega lepingutena ilma hankemenetluseta.

| (36) | Läbirääkimistega lepingute hinnakujunduses võeti aluseks hankemenetluses sõlmitud lepingute hind. Maanteede amet kontrollis vastavalt Tieliikelaitose hinnapakkumisi läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks ja võrdles neid konkurentsil põhineva hankemenetluse hindadega. Tieliikelaitose ja maanteede ameti vahelistel läbirääkimistel võeti arvesse asjaolu, et Tieliikelaitosel oli liiga palju töötajaid, mis suurendas tema kulusid. Kulude erinevust, mida arvestati teistes personali kohanemist hõlbustavates meetmetes (eelkõige eriteenuseprojektides), ei hüvitatud siiski läbirääkimistega lepingute puhul. |
| --- | --- |

(36)

Läbirääkimistega lepingute hinnakujunduses võeti aluseks hankemenetluses sõlmitud lepingute hind. Maanteede amet kontrollis vastavalt Tieliikelaitose hinnapakkumisi läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks ja võrdles neid konkurentsil põhineva hankemenetluse hindadega. Tieliikelaitose ja maanteede ameti vahelistel läbirääkimistel võeti arvesse asjaolu, et Tieliikelaitosel oli liiga palju töötajaid, mis suurendas tema kulusid. Kulude erinevust, mida arvestati teistes personali kohanemist hõlbustavates meetmetes (eelkõige eriteenuseprojektides), ei hüvitatud siiski läbirääkimistega lepingute puhul.

| (37) | Üleminekuperioodiks leppisid maanteede amet ja Tieliikelaitos kokku iga-aastases kulude korrigeerimise korras, millega vähendati teataval määral kasumimarginaali erinevust läbirääkimistega lepingute ja hankemenetluse teel sõlmitavate lepingute puhul. Erinevuse vähendamise ulatust on analüüsitud allpool 4., 5. ja 6. peatükis (läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitavate lepingute marginaal oli isegi pärast korrigeerimist teataval määral erinev). Kõnealune kord aitas üleminekuperioodil lähendada läbirääkimistega lepingute ja hankemenetluses sõlmitavate lepingute projektimarginaale. |
| --- | --- |

(37)

Üleminekuperioodiks leppisid maanteede amet ja Tieliikelaitos kokku iga-aastases kulude korrigeerimise korras, millega vähendati teataval määral kasumimarginaali erinevust läbirääkimistega lepingute ja hankemenetluse teel sõlmitavate lepingute puhul. Erinevuse vähendamise ulatust on analüüsitud allpool 4., 5. ja 6. peatükis (läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitavate lepingute marginaal oli isegi pärast korrigeerimist teataval määral erinev). Kõnealune kord aitas üleminekuperioodil lähendada läbirääkimistega lepingute ja hankemenetluses sõlmitavate lepingute projektimarginaale.

2.4.4.   Läbirääkimistega lepingud parvlaevateenuste osutamiseks

| (38) | Soomes osutatakse parvlaevateenuseid 43 parvlaevakail avaliku teehoiuteenuse osana. Parvlaevakaid asuvad peamiselt Turu saarestikus ja Ida-Soome siseveekogude piirkonnas. |
| --- | --- |

(38)

Soomes osutatakse parvlaevateenuseid 43 parvlaevakail avaliku teehoiuteenuse osana. Parvlaevakaid asuvad peamiselt Turu saarestikus ja Ida-Soome siseveekogude piirkonnas.

| (39) | Seoses teedehalduse reformiga otsustati, et avaliku teehoiuteenuse osana korraldatud parvlaevaliiklus avatakse järkjärgult konkurentsile alates 2005. aastast ja et 2010. aastast alates sõlmitakse kõik uued lepingud parvlaevateenuste osutamiseks hankemenetluses. |
| --- | --- |

(39)

Seoses teedehalduse reformiga otsustati, et avaliku teehoiuteenuse osana korraldatud parvlaevaliiklus avatakse järkjärgult konkurentsile alates 2005. aastast ja et 2010. aastast alates sõlmitakse kõik uued lepingud parvlaevateenuste osutamiseks hankemenetluses.

| (40) | Kokku kümnest parvlaevaliikluse lepingust kolme lepingu puhul 2005. aastal avaldatud ettepanek teatada oma huvist hankemenetluses osaleda ei andnud rahuldavaid tulemusi, kuna see põhjustanuks ühest küljest maanteede ameti kulude kasvu (11) ja teisest küljest Tieliikelaitose turupositsiooni tugevnemise. Seetõttu jätkab maanteede amet senini Tieliikelaitosega lepingute sõlmimist läbirääkimistega menetluses, otsides samas teistsugust hankemudelit, mida kasutada tulevaste hangete korraldamisel. |
| --- | --- |

(40)

Kokku kümnest parvlaevaliikluse lepingust kolme lepingu puhul 2005. aastal avaldatud ettepanek teatada oma huvist hankemenetluses osaleda ei andnud rahuldavaid tulemusi, kuna see põhjustanuks ühest küljest maanteede ameti kulude kasvu (11) ja teisest küljest Tieliikelaitose turupositsiooni tugevnemise. Seetõttu jätkab maanteede amet senini Tieliikelaitosega lepingute sõlmimist läbirääkimistega menetluses, otsides samas teistsugust hankemudelit, mida kasutada tulevaste hangete korraldamisel.

2.4.5.   Erisätted ülepaisutatud koosseisu vähendamiseks

| (41) | Tieliikelaitose asutamisel viidi kõik maanteede talituse teehoolduse töötajad üle Tieliikelaitosesse. See tekitas Tieliikelaitoses ülepaisutatud koosseisu. Seda asjaolu ei ole kaebuse esitajad vaidlustanud; nad on 2006. aasta juunis esitatud avalduses tunnistanud, et „Tieliikelaitos kannatas struktuurilise halvemuse all, kuna ta oli kohustatud säilitama kõigi töötajate töökohad ja ei võinud kedagi koondada”. Selle probleemi lahendamiseks võeti üleminekuperioodil kolme liiki meetmeid. |
| --- | --- |

(41)

Tieliikelaitose asutamisel viidi kõik maanteede talituse teehoolduse töötajad üle Tieliikelaitosesse. See tekitas Tieliikelaitoses ülepaisutatud koosseisu. Seda asjaolu ei ole kaebuse esitajad vaidlustanud; nad on 2006. aasta juunis esitatud avalduses tunnistanud, et „Tieliikelaitos kannatas struktuurilise halvemuse all, kuna ta oli kohustatud säilitama kõigi töötajate töökohad ja ei võinud kedagi koondada”. Selle probleemi lahendamiseks võeti üleminekuperioodil kolme liiki meetmeid.

| (42) | Esiteks pakuti võimalust täita vabad ametikohad teistes valitsusasutustes (neist 9 ametikohta olid maanteede ametis) 116 töötajale, kes seda võimalust kasutasid. |
| --- | --- |

(42)

Esiteks pakuti võimalust täita vabad ametikohad teistes valitsusasutustes (neist 9 ametikohta olid maanteede ametis) 116 töötajale, kes seda võimalust kasutasid.

| (43) | Teiseks eraldati 20,1 miljonit eurot, et aidata Tieliikelaitose personalil uue olukorraga kohaneda, nimelt abistada töötajaid uute töökohtade leidmisel, rahastada täiend- ja ümberõppe meetmeid ja toetada ennetähtaegselt pensionile jäämist. |
| --- | --- |

(43)

Teiseks eraldati 20,1 miljonit eurot, et aidata Tieliikelaitose personalil uue olukorraga kohaneda, nimelt abistada töötajaid uute töökohtade leidmisel, rahastada täiend- ja ümberõppe meetmeid ja toetada ennetähtaegselt pensionile jäämist.

| (44) | Kolmandaks rakendati isikud, kellele ei olnud tööd anda ei Tieliikelaitosega avatud hankemenetluses sõlmitud lepingute ega Tieliikelaitose ja maanteede ameti vahel läbirääkimistega sõlmitud lepingute alusel ja kes ei saanud veel ennetähtaegselt pensionile jääda ega kasutada muid sarnaseid meetmeid, tööle maanteede ameti tellitud teenuseprojektides. Nimetatud projektide puhul oli tegemist näiteks teeäärte puhastamise või ehitiste ja välialade ennistamisega. Maanteede amet rahastas selliseid teenuseprojekte kokku 68 miljoni euro ulatuses. Teenuseprojekte on ajavahemikul 2001–2004 kasutatud keskmiselt 600–700 inimtööaasta ostmiseks. |
| --- | --- |

(44)

Kolmandaks rakendati isikud, kellele ei olnud tööd anda ei Tieliikelaitosega avatud hankemenetluses sõlmitud lepingute ega Tieliikelaitose ja maanteede ameti vahel läbirääkimistega sõlmitud lepingute alusel ja kes ei saanud veel ennetähtaegselt pensionile jääda ega kasutada muid sarnaseid meetmeid, tööle maanteede ameti tellitud teenuseprojektides. Nimetatud projektide puhul oli tegemist näiteks teeäärte puhastamise või ehitiste ja välialade ennistamisega. Maanteede amet rahastas selliseid teenuseprojekte kokku 68 miljoni euro ulatuses. Teenuseprojekte on ajavahemikul 2001–2004 kasutatud keskmiselt 600–700 inimtööaasta ostmiseks.

| (45) | Tieliikelaitose töötajate arv vähenes üleminekuperioodil 4 235 töötajalt 2001. aastal 3 037 töötajale 2004. aastal. |
| --- | --- |

(45)

Tieliikelaitose töötajate arv vähenes üleminekuperioodil 4 235 töötajalt 2001. aastal 3 037 töötajale 2004. aastal.

2.4.6.   Pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine

| (46) | Riigiettevõtted ei ole iseseisvad juriidilised isikud ja seetõttu vastutab riigiettevõtete seaduse artikli 6 kohaselt riigiettevõtte kohustuste eest kokkuvõttes riik. |
| --- | --- |

(46)

Riigiettevõtted ei ole iseseisvad juriidilised isikud ja seetõttu vastutab riigiettevõtete seaduse artikli 6 kohaselt riigiettevõtte kohustuste eest kokkuvõttes riik.

| (47) | Arvestades riigi vastutust, ei või pankrotiseaduse 1. peatüki artikli 3 kohaselt kuulutada välja riigiettevõtte pankrotti. |
| --- | --- |

(47)

Arvestades riigi vastutust, ei või pankrotiseaduse 1. peatüki artikli 3 kohaselt kuulutada välja riigiettevõtte pankrotti.

| (48) | Pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamisest tulenevate eeliste tasakaalustamiseks on Soome õigusaktides sätestatud, et riigiettevõte peab maksma riigile tasu pärast 1. jaanuari 2003 võetud laenude ja antud garantiide eest (12). |
| --- | --- |

(48)

Pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamisest tulenevate eeliste tasakaalustamiseks on Soome õigusaktides sätestatud, et riigiettevõte peab maksma riigile tasu pärast 1. jaanuari 2003 võetud laenude ja antud garantiide eest (12).

| (49) | Vastavalt riigilaenude ja -garantiide seaduse (13) §-le 15 tuleb sellise garantii eest makstava tasu suuruse määramisel võtta arvesse selliste maksete suurust, mida riik võib olla kohustatud garantii tõttu tegema, riski subjekti toimingute laadi ja ulatust ning tema ökonoomsust, riski subjekti krediidivõimet, riski subjekti rahvamajanduse krediidivõimet ning teisi kaetavat riski mõjutavaid asjaolusid ja konkurentsitingimusi. |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt riigilaenude ja -garantiide seaduse (13) §-le 15 tuleb sellise garantii eest makstava tasu suuruse määramisel võtta arvesse selliste maksete suurust, mida riik võib olla kohustatud garantii tõttu tegema, riski subjekti toimingute laadi ja ulatust ning tema ökonoomsust, riski subjekti krediidivõimet, riski subjekti rahvamajanduse krediidivõimet ning teisi kaetavat riski mõjutavaid asjaolusid ja konkurentsitingimusi.

| (50) | Seoses pikaajaliste laenudega on riigigarantiide eest makstavaid teenustasusid käsitlevas valitsuse dekreedis (14) sätestatud, et maksta tuleb ühekordne summa, mis võrdub 0,25 protsendiga laenusummast (käsitlustasu). Kui garantiiga kaasnev kahjurisk on erakordselt suur, suurendatakse ühekordselt makstavat summat 1,50 protsendipunkti võrra. Lisaks tuleb tasuda iga-aastast tasu, mis on 0,35 protsenti laenusummast. Turutingimuste olulise muutumise korral korrigeeritakse iga-aastast tasu hiljemalt 12 kuu jooksul. |
| --- | --- |

(50)

Seoses pikaajaliste laenudega on riigigarantiide eest makstavaid teenustasusid käsitlevas valitsuse dekreedis (14) sätestatud, et maksta tuleb ühekordne summa, mis võrdub 0,25 protsendiga laenusummast (käsitlustasu). Kui garantiiga kaasnev kahjurisk on erakordselt suur, suurendatakse ühekordselt makstavat summat 1,50 protsendipunkti võrra. Lisaks tuleb tasuda iga-aastast tasu, mis on 0,35 protsenti laenusummast. Turutingimuste olulise muutumise korral korrigeeritakse iga-aastast tasu hiljemalt 12 kuu jooksul.

| (51) | Eespool nimetatud riigilaenude ja -garantiide seadusega on lühiajaliste laenude iga-aastase tasu suuruseks kehtestatud pool pikaajalise laenu iga-aastasest tasust. |
| --- | --- |

(51)

Eespool nimetatud riigilaenude ja -garantiide seadusega on lühiajaliste laenude iga-aastase tasu suuruseks kehtestatud pool pikaajalise laenu iga-aastasest tasust.

2.4.7.   Kohtlemise iseärasused seoses ettevõtte tulumaksuga

| (52) | Riigiettevõtete kohtlemine ettevõtte maksustamisel tulumaksuga on sätestatud tulumaksuseaduses (15). Vastavalt kõnealuse seaduse § 21 lõikes 3 sätestatud põhimõtetele ei pea tulumaksu tasuma riigiettevõte, mis tegutseb peamiselt selleks, et rahuldada teiste riigiasutuste vajadusi. |
| --- | --- |

(52)

Riigiettevõtete kohtlemine ettevõtte maksustamisel tulumaksuga on sätestatud tulumaksuseaduses (15). Vastavalt kõnealuse seaduse § 21 lõikes 3 sätestatud põhimõtetele ei pea tulumaksu tasuma riigiettevõte, mis tegutseb peamiselt selleks, et rahuldada teiste riigiasutuste vajadusi.

| (53) | Üleminekuperioodil tagasid enamiku Tieliikelaitose käibest lepingud teise riigiasutusega (maanteede amet) ja seetõttu sellest tegevusest saadud tulu ei maksustatud. |
| --- | --- |

(53)

Üleminekuperioodil tagasid enamiku Tieliikelaitose käibest lepingud teise riigiasutusega (maanteede amet) ja seetõttu sellest tegevusest saadud tulu ei maksustatud.

| (54) | Lisaks kehtis tulumaksuseaduse § 49 alusel 2004. aasta juulini kord, et kui Tieliikelaitos ostis maad, vabastati müüjad suures osas kapitalitulumaksu tasumisest (16). 2004. aasta juulis jäeti kõnealune meede tulumaksuseadusest välja. |
| --- | --- |

(54)

Lisaks kehtis tulumaksuseaduse § 49 alusel 2004. aasta juulini kord, et kui Tieliikelaitos ostis maad, vabastati müüjad suures osas kapitalitulumaksu tasumisest (16). 2004. aasta juulis jäeti kõnealune meede tulumaksuseadusest välja.

3.   KOMISJONI KAHTLUSED

| (55) | Menetluse algatamise otsuses tõstatas komisjon järgmised küsimused:






  — | Kas Tieliikelaitose ja valitsusasutuste vahelise personalisiirde erisätted ning liigsete, ent koondamata töötajate jaoks mõeldud eriprojektid andsid Tieliikelaitosele eelise? |
| --- | --- | --- |

(55)

Menetluse algatamise otsuses tõstatas komisjon järgmised küsimused:

—

Kas Tieliikelaitose ja valitsusasutuste vahelise personalisiirde erisätted ning liigsete, ent koondamata töötajate jaoks mõeldud eriprojektid andsid Tieliikelaitosele eelise?

| — | Kas Soome riik andis maad ja kruusakarjäärid Tieliikelaitosele üle turuhinnaga? |
| --- | --- |

—

Kas Soome riik andis maad ja kruusakarjäärid Tieliikelaitosele üle turuhinnaga?

| — | Milline on nende soodustuste täpne rahaline väärtus, mida Soome valitsus andis Tieliikelaitosele? |
| --- | --- |

—

Milline on nende soodustuste täpne rahaline väärtus, mida Soome valitsus andis Tieliikelaitosele?

| — | Kas alandatud intressimääraga laen, läbirääkimistega menetluses sõlmitud lepingud ja liigsete, ent koondamata töötajate heaks korraldatud (võimalikud) eriprojektid ning maade ja kruusakarjääride üleandmine on kooskõlas ühisturu nõuetega vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2? Sellega seoses on eriti oluline, kas võetakse arvesse ka avalike teenuste osutamise kohustust ning kas on suudetud vältida struktuurilise halvemuse ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

—

Kas alandatud intressimääraga laen, läbirääkimistega menetluses sõlmitud lepingud ja liigsete, ent koondamata töötajate heaks korraldatud (võimalikud) eriprojektid ning maade ja kruusakarjääride üleandmine on kooskõlas ühisturu nõuetega vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2? Sellega seoses on eriti oluline, kas võetakse arvesse ka avalike teenuste osutamise kohustust ning kas on suudetud vältida struktuurilise halvemuse ülemäärast hüvitamist.

| — | Kas alandatud intressimääraga laen, läbirääkimistega menetluses sõlmitud lepingud ja liigsete, ent koondamata töötajate heaks korraldatud (võimalikud) eriprojektid on kooskõlas ühisturu nõuetega vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c? Sellega seoses on eriti oluline, kas võetud meetmed on olnud proportsionaalsed ning kas abi positiivne mõju on olnud suurem konkurentsile avaldatud negatiivsest mõjust. |
| --- | --- |

—

Kas alandatud intressimääraga laen, läbirääkimistega menetluses sõlmitud lepingud ja liigsete, ent koondamata töötajate heaks korraldatud (võimalikud) eriprojektid on kooskõlas ühisturu nõuetega vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c? Sellega seoses on eriti oluline, kas võetud meetmed on olnud proportsionaalsed ning kas abi positiivne mõju on olnud suurem konkurentsile avaldatud negatiivsest mõjust.

| — | Kas tulumaksu eritingimused ja pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine on kooskõlas ühisturu nõuetega vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c? |
| --- | --- |

—

Kas tulumaksu eritingimused ja pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine on kooskõlas ühisturu nõuetega vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c?

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED – RAKENNUSTEOLLISUUS RT JA SUOMEN MAARAKENTAJIEN KESKUSLIITTO ÜHISELT ESITATUD MÄRKUSED

4.1.   Riigilaen

| (56) | Kaebuse esitajad leiavad, et Tieliikelaitosele antud riigilaenu intressimäär jääb ilmselgelt alla turumäära ja et sellest tulenev rahaline eelis Tieliikelaitosele oli aastatel 2001–2004 ligikaudu 3,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(56)

Kaebuse esitajad leiavad, et Tieliikelaitosele antud riigilaenu intressimäär jääb ilmselgelt alla turumäära ja et sellest tulenev rahaline eelis Tieliikelaitosele oli aastatel 2001–2004 ligikaudu 3,2 miljonit eurot.

| (57) | Kaebuse esitajad leiavad, et aastateks 2005–2015 kehtestatud kõrgem intressimäär ei vähenda tegelikult seda eelist. Kuna intressimäärad on 2005. aastast alates tõusnud, võib juhtuda, et ajavahemikuks 2005–2015 kehtestatud intressimäär 5 % ei ole varsti enam kõrgem turul hetkel valitsevatest intressimääradest. |
| --- | --- |

(57)

Kaebuse esitajad leiavad, et aastateks 2005–2015 kehtestatud kõrgem intressimäär ei vähenda tegelikult seda eelist. Kuna intressimäärad on 2005. aastast alates tõusnud, võib juhtuda, et ajavahemikuks 2005–2015 kehtestatud intressimäär 5 % ei ole varsti enam kõrgem turul hetkel valitsevatest intressimääradest.

4.2.   Tieliikelaitose käsutusse antud maad ja kruusakarjäärid

| (58) | Kaebuse esitajad märgivad, et hind, millega Soome riik kandis maaressursid Tieliikelaitose algbilanssi, on 15 miljonit Soome marka (17) väiksem sõltumatu eksperdi (Catella) hinnangust. Pinnasetööde sektori eraõiguslike ettevõtjate hinnangutele tuginedes oleks erinevus veelgi suurem. Pealegi oleks kaebuse esitajate arvates õigem, kui Tieliikelaitos ostaks oma lepingute täitmiseks vajalikud maad kolmandate isikute käest turuhinnaga. |
| --- | --- |

(58)

Kaebuse esitajad märgivad, et hind, millega Soome riik kandis maaressursid Tieliikelaitose algbilanssi, on 15 miljonit Soome marka (17) väiksem sõltumatu eksperdi (Catella) hinnangust. Pinnasetööde sektori eraõiguslike ettevõtjate hinnangutele tuginedes oleks erinevus veelgi suurem. Pealegi oleks kaebuse esitajate arvates õigem, kui Tieliikelaitos ostaks oma lepingute täitmiseks vajalikud maad kolmandate isikute käest turuhinnaga.

| (59) | Kaebuse esitajad leiavad veel, et müümise võimatusel põhinevaid mahaarvamisi maade ja kruusakarjääride väärtusest, mis tehti Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetes aastatel 2002–2004 ja mille Tieliikelaitose audiitorid heaks kiitsid, ei saa käsitada tõendina abi puudumise kohta maade ja kruusakarjääride üleandmisel. Kaebuse esitajad usuvad, et Tieliikelaitose audiitoritel puudusid sellise hindamise läbiviimiseks piisavad eriteadmised maaressursside kohta. Kaebuse esitajate sõnul põhines audiitorite hinnang Tieliikelaitose juhtkonna hinnangul. |
| --- | --- |

(59)

Kaebuse esitajad leiavad veel, et müümise võimatusel põhinevaid mahaarvamisi maade ja kruusakarjääride väärtusest, mis tehti Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetes aastatel 2002–2004 ja mille Tieliikelaitose audiitorid heaks kiitsid, ei saa käsitada tõendina abi puudumise kohta maade ja kruusakarjääride üleandmisel. Kaebuse esitajad usuvad, et Tieliikelaitose audiitoritel puudusid sellise hindamise läbiviimiseks piisavad eriteadmised maaressursside kohta. Kaebuse esitajate sõnul põhines audiitorite hinnang Tieliikelaitose juhtkonna hinnangul.

4.3.   Läbirääkimistega lepingud teehoiuteenuste osutamiseks

| (60) | Kaebuse esitajad leiavad, et maanteede ameti sõlmitud läbirääkimistega lepingute puhul oli abi suuruseks 21,5 miljonit eurot, kui arvestada Tieliikelaitosega sõlmitud läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitud lepingute kasumimarginaali erinevust. |
| --- | --- |

(60)

Kaebuse esitajad leiavad, et maanteede ameti sõlmitud läbirääkimistega lepingute puhul oli abi suuruseks 21,5 miljonit eurot, kui arvestada Tieliikelaitosega sõlmitud läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitud lepingute kasumimarginaali erinevust.

| (61) | Peale selle kahtlustavad kaebuse esitajad, et läbirääkimistega lepingute kasumimarginaale võidi kunstlikult vähendada, võttes arvesse ka selliseid personalikulusid, mis ei ole seotud läbirääkimistega lepingute täitmisega. |
| --- | --- |

(61)

Peale selle kahtlustavad kaebuse esitajad, et läbirääkimistega lepingute kasumimarginaale võidi kunstlikult vähendada, võttes arvesse ka selliseid personalikulusid, mis ei ole seotud läbirääkimistega lepingute täitmisega.

| (62) | Lisaks on nad arvamusel, et läbirääkimistega lepingute puhul kasutatav nn kulude korrigeerimise kord (18) võimaldas Tieliikelaitosel ajavahemikus 2001–2004 igal aastal ilma intressita ligikaudu ühe aasta jooksul kasutada täiendavaid rahalisi vahendeid ilma maanteede ametile intressi maksmata. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks on nad arvamusel, et läbirääkimistega lepingute puhul kasutatav nn kulude korrigeerimise kord (18) võimaldas Tieliikelaitosel ajavahemikus 2001–2004 igal aastal ilma intressita ligikaudu ühe aasta jooksul kasutada täiendavaid rahalisi vahendeid ilma maanteede ametile intressi maksmata.

| (63) | Kaebuse esitajad leiavad, et abi, mida Tieliikelaitos sai, võimaldas tal muu hulgas sõlmida väiksema kasumimarginaaliga projekteerimis- ja ehituslepinguid (19). |
| --- | --- |

(63)

Kaebuse esitajad leiavad, et abi, mida Tieliikelaitos sai, võimaldas tal muu hulgas sõlmida väiksema kasumimarginaaliga projekteerimis- ja ehituslepinguid (19).

| (64) | Kaebuse esitajate sõnul tõendab asjaolu, et Tieliikelaitose majandustulemused olid konkurentidega võrreldes majandusharu keskmisest halvemad, ainult seda, et Tieliikelaitose tegevus oli ebaefektiivne ja et ta kasutas konkurentsivastast hinnakujunduspoliitikat konkurentsile avatud sektorites. |
| --- | --- |

(64)

Kaebuse esitajate sõnul tõendab asjaolu, et Tieliikelaitose majandustulemused olid konkurentidega võrreldes majandusharu keskmisest halvemad, ainult seda, et Tieliikelaitose tegevus oli ebaefektiivne ja et ta kasutas konkurentsivastast hinnakujunduspoliitikat konkurentsile avatud sektorites.

4.4.   Läbirääkimistega lepingud parvlaevateenuste osutamiseks

| (65) | Kaebuse esitajad leiavad, et läbirääkimistega lepingud parvlaevaliikluse teenuste osutamiseks annavad Tieliikelaitosele eelise. Nad on arvamusel, et Tieliikelaitos on suuteline osutama parvlaevateenuseid suhteliselt madala hinnaga ainult seetõttu, et ta on maanteede ametilt saanud parvlaevaseadmed, mida ei tule uuendada, või seetõttu, et seadmete väärtuse puhul ei tule arvesse võtta seonduvat kapitalikulu. |
| --- | --- |

(65)

Kaebuse esitajad leiavad, et läbirääkimistega lepingud parvlaevaliikluse teenuste osutamiseks annavad Tieliikelaitosele eelise. Nad on arvamusel, et Tieliikelaitos on suuteline osutama parvlaevateenuseid suhteliselt madala hinnaga ainult seetõttu, et ta on maanteede ametilt saanud parvlaevaseadmed, mida ei tule uuendada, või seetõttu, et seadmete väärtuse puhul ei tule arvesse võtta seonduvat kapitalikulu.

4.5.   Meetmed Tieliikelaitose töötajate arvu vähendamiseks

| (66) | Kaebuse esitajate arvates sai Tieliikelaitos ülepaisutatud koosseisu probleemi lahendamiseks aastatel 2001–2004 riigiabi ligikaudu 100 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(66)

Kaebuse esitajate arvates sai Tieliikelaitos ülepaisutatud koosseisu probleemi lahendamiseks aastatel 2001–2004 riigiabi ligikaudu 100 miljonit eurot.

| (67) | Kaebuse esitajad leiavad muu hulgas, et Tieliikelaitos on saanud abist kasu, kuna tema töötajad olid eelisolukorras valitsusasutuste, sealhulgas maanteede ameti vabade töökohtade täitmisel. See võimaldas Tieliikelaitosel vähendada oma ülepaisutatud koosseisu kokku 116 inimese võrra. |
| --- | --- |

(67)

Kaebuse esitajad leiavad muu hulgas, et Tieliikelaitos on saanud abist kasu, kuna tema töötajad olid eelisolukorras valitsusasutuste, sealhulgas maanteede ameti vabade töökohtade täitmisel. See võimaldas Tieliikelaitosel vähendada oma ülepaisutatud koosseisu kokku 116 inimese võrra.

| (68) | Kaebuse esitajate sõnul piiras töötajate üleviimine asjaomaste valitsusasutuste vabadust valida parimatel palgatingimustel parim tööturul saadaolev ametikoha kandidaat, mistõttu see tekitas riigile lisakulutusi. Riik oleks võinud palgata töötajaid väljastpoolt tasuvamalt ja soodsamatel teenistustingimustel. Tieliikelaitose töötajad viidi uutele ametikohtadele üle senistel teenistustingimustel ja neid koheldi kauaaegsete teenistujatena. |
| --- | --- |

(68)

Kaebuse esitajate sõnul piiras töötajate üleviimine asjaomaste valitsusasutuste vabadust valida parimatel palgatingimustel parim tööturul saadaolev ametikoha kandidaat, mistõttu see tekitas riigile lisakulutusi. Riik oleks võinud palgata töötajaid väljastpoolt tasuvamalt ja soodsamatel teenistustingimustel. Tieliikelaitose töötajad viidi uutele ametikohtadele üle senistel teenistustingimustel ja neid koheldi kauaaegsete teenistujatena.

| (69) | Kaebuse esitajad märgivad lisaks, et Tieliikelaitos sai maanteede ameti eelarvest riigiabina 20,1 miljonit eurot, et aidata Tieliikelaitose töötajatel leida uus töökoht, rahastada täiend- ja ümberõpet ning toetada ennetähtaegselt pensionile jäämist. |
| --- | --- |

(69)

Kaebuse esitajad märgivad lisaks, et Tieliikelaitos sai maanteede ameti eelarvest riigiabina 20,1 miljonit eurot, et aidata Tieliikelaitose töötajatel leida uus töökoht, rahastada täiend- ja ümberõpet ning toetada ennetähtaegselt pensionile jäämist.

| (70) | Kaebuse esitajad leiavad samuti, et eriteenuseprojektides osalenud töötajad olid Tieliikelaitose enda tööjõureserv, kuigi selle kulud tasus Soome riik. Kaebuse esitajad väidavad, et erasektoris puuduvad sellised võimalused; kui projekt või leping lõpeb, on eraõiguslik tööandja kohustatud jätkama töötajale töötasu maksmist või teise võimalusena teatama talle koondamisest ja maksma töötasu etteteatamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(70)

Kaebuse esitajad leiavad samuti, et eriteenuseprojektides osalenud töötajad olid Tieliikelaitose enda tööjõureserv, kuigi selle kulud tasus Soome riik. Kaebuse esitajad väidavad, et erasektoris puuduvad sellised võimalused; kui projekt või leping lõpeb, on eraõiguslik tööandja kohustatud jätkama töötajale töötasu maksmist või teise võimalusena teatama talle koondamisest ja maksma töötasu etteteatamisperioodi jooksul.

| (71) | Lõpuks kahtlevad kaebuse esitajad selles, kas Tieliikelaitos eraldas piisavalt omavahendeid töötajate arvu vähendamise meetmete rahastamiseks. Nende sõnul puuduvad Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetes igasugused tõendid selle kohta. |
| --- | --- |

(71)

Lõpuks kahtlevad kaebuse esitajad selles, kas Tieliikelaitos eraldas piisavalt omavahendeid töötajate arvu vähendamise meetmete rahastamiseks. Nende sõnul puuduvad Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetes igasugused tõendid selle kohta.

4.6.   Maaostuga seotud kaudne maksualane abi

| (72) | Kaebuse esitajad märgivad, et kui Tieliikelaitos ostis üleminekuperioodil maad, vabastati müüjad suures osas kapitalikasvu maksu tasumisest, mis on samuti kaudne riigiabi Tieliikelaitose kasuks. |
| --- | --- |

(72)

Kaebuse esitajad märgivad, et kui Tieliikelaitos ostis üleminekuperioodil maad, vabastati müüjad suures osas kapitalikasvu maksu tasumisest, mis on samuti kaudne riigiabi Tieliikelaitose kasuks.

4.7.   Tieliikelaitosele määramata ajaks antud eelised: pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine ja erikohtlemine ettevõtte tulumaksu osas

4.7.1.   Pankrotiõigus

| (73) | Kaebuse esitajad leiavad, et Tieliikelaitose välistamine pankrotiõiguse kohaldamisalast on keelatud riigiabi. Nad märgivad, et kuigi praegune pankrotiseadus (20) jõustus alles 1. septembril 2004, ei olnud ka varem võimalust välja kuulutada Tieliikelaitose pankrotti. |
| --- | --- |

(73)

Kaebuse esitajad leiavad, et Tieliikelaitose välistamine pankrotiõiguse kohaldamisalast on keelatud riigiabi. Nad märgivad, et kuigi praegune pankrotiseadus (20) jõustus alles 1. septembril 2004, ei olnud ka varem võimalust välja kuulutada Tieliikelaitose pankrotti.

| (74) | Kaebuse esitajate sõnul on piisav sellise abi võimaluse olemasolu, isegi kui pankrotiohtu ei ole kunagi tekkinud. |
| --- | --- |

(74)

Kaebuse esitajate sõnul on piisav sellise abi võimaluse olemasolu, isegi kui pankrotiohtu ei ole kunagi tekkinud.

| (75) | Nad rõhutavad, et Tieliikelaitosel oli asjaomaste õigusnormide tõttu võimalus saada rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel. Lisaks tellib Tieliikelaitos pidevalt teenuseid ja materjale kolmandatelt isikutelt, st Tieliikelaitosel tekib võlgnevus tarnijatele. Tieliikelaitos võib seeläbi saada konkurentsieelise, kuna tema suhtes ei ole võimalik pankrotti välja kuulutada. |
| --- | --- |

(75)

Nad rõhutavad, et Tieliikelaitosel oli asjaomaste õigusnormide tõttu võimalus saada rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel. Lisaks tellib Tieliikelaitos pidevalt teenuseid ja materjale kolmandatelt isikutelt, st Tieliikelaitosel tekib võlgnevus tarnijatele. Tieliikelaitos võib seeläbi saada konkurentsieelise, kuna tema suhtes ei ole võimalik pankrotti välja kuulutada.

| (76) | Lisaks juhivad nad komisjoni tähelepanu asjaolule, et riigiettevõtte saadud laenude ja garantiide eest makstav tasu, mille eesmärk on korvata asjaolu, et riigi osana tegutsev organisatsioon võib saada kolmandatelt isikutelt rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel, kehtestati alles 2003. aastal (riigiettevõtete seaduse artikkel 5). See viitab sellele, et Tieliikelaitos ei ole senini seda tasu maksnud (seda ei kohaldata tagasiulatuvalt laenudele, mille Tieliikelaitos võttis enne 2003. aastat). |
| --- | --- |

(76)

Lisaks juhivad nad komisjoni tähelepanu asjaolule, et riigiettevõtte saadud laenude ja garantiide eest makstav tasu, mille eesmärk on korvata asjaolu, et riigi osana tegutsev organisatsioon võib saada kolmandatelt isikutelt rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel, kehtestati alles 2003. aastal (riigiettevõtete seaduse artikkel 5). See viitab sellele, et Tieliikelaitos ei ole senini seda tasu maksnud (seda ei kohaldata tagasiulatuvalt laenudele, mille Tieliikelaitos võttis enne 2003. aastat).

| (77) | Igal juhul märgivad kaebuse esitajad, et eraõiguslikud ettevõtjad, kelle suhtes võib Soome õiguse järgi pankroti välja kuulutada, peavad samuti andma laenuandjale tagatisi, mis on võrreldavad riigi tagatistasu kuluga. Sellised kulud tekivad näiteks kinnisasjale hüpoteegi seadmisel ja alalisel liisimisel, samuti finantseerimisasutuste ja teiste isikute antud garantiide korral. |
| --- | --- |

(77)

Igal juhul märgivad kaebuse esitajad, et eraõiguslikud ettevõtjad, kelle suhtes võib Soome õiguse järgi pankroti välja kuulutada, peavad samuti andma laenuandjale tagatisi, mis on võrreldavad riigi tagatistasu kuluga. Sellised kulud tekivad näiteks kinnisasjale hüpoteegi seadmisel ja alalisel liisimisel, samuti finantseerimisasutuste ja teiste isikute antud garantiide korral.

4.7.2.   Maksustamine

| (78) | Kaebuse esitajate arvates on keelatud abi see, et Tieliikelaitos ei maksa riigile ettevõtte tulumaksu, kuna riigiga sõlmitud lepingud annavad üle poole tema käibest. |
| --- | --- |

(78)

Kaebuse esitajate arvates on keelatud abi see, et Tieliikelaitos ei maksa riigile ettevõtte tulumaksu, kuna riigiga sõlmitud lepingud annavad üle poole tema käibest.

| (79) | Kaebuse esitajad leiavad, et Tieliikelaitos sai nimetatud maksuvabastuse tõttu juba ainuüksi aastatel 2001–2004 eelise 14,5 miljoni euro ulatuses, kuna ta oleks pidanud tasuma 14,5 miljoni euro võrra rohkem makse, kui talle oleks kehtinud eraõiguslikele ettevõtjatele aastatel 2001–2004 kehtinud maksumäär 29 % (2005. aastast alates on see 26 %). |
| --- | --- |

(79)

Kaebuse esitajad leiavad, et Tieliikelaitos sai nimetatud maksuvabastuse tõttu juba ainuüksi aastatel 2001–2004 eelise 14,5 miljoni euro ulatuses, kuna ta oleks pidanud tasuma 14,5 miljoni euro võrra rohkem makse, kui talle oleks kehtinud eraõiguslikele ettevõtjatele aastatel 2001–2004 kehtinud maksumäär 29 % (2005. aastast alates on see 26 %).

| (80) | See, et Tieliikelaitos oli kandnud osa oma tuludest riigieelarvesse, vastab piiratud vastutusega äriühingu dividendimaksetele, mille suuruse määravad alati osanikud või aktsionärid iga-aastasel korralisel üldkoosolekul. Dividende makstakse ainult tulust, mis jääb järgi pärast ettevõtte tulumaksu tasumist. |
| --- | --- |

(80)

See, et Tieliikelaitos oli kandnud osa oma tuludest riigieelarvesse, vastab piiratud vastutusega äriühingu dividendimaksetele, mille suuruse määravad alati osanikud või aktsionärid iga-aastasel korralisel üldkoosolekul. Dividende makstakse ainult tulust, mis jääb järgi pärast ettevõtte tulumaksu tasumist.

4.8.   Tieliikelaitose eristaatusest tulenevad kohustused

| (81) | Tieliikelaitose seadusjärgses kohustuses teha oma pakkumine igas teedevõrgu hooldamiseks korraldatud hankemenetluses nii üleminekuperioodil kui ka pärast seda ei näe kaebuse esitajad täiendavat rahalist kohustust Tieliikelaitosele. Igal juhul Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetest sellist lisakulu kaebuse esitajate sõnul ei ilmne. |
| --- | --- |

(81)

Tieliikelaitose seadusjärgses kohustuses teha oma pakkumine igas teedevõrgu hooldamiseks korraldatud hankemenetluses nii üleminekuperioodil kui ka pärast seda ei näe kaebuse esitajad täiendavat rahalist kohustust Tieliikelaitosele. Igal juhul Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetest sellist lisakulu kaebuse esitajate sõnul ei ilmne.

| (82) | Kuna Tieliikelaitosel on kontorid üle kogu Soome, on kaebuse esitajad arvamusel, et tal on suurepärased võimalused hooldusteenuste osutamiseks kogu riigis. Lisaks on maanteede amet kehtestanud hangetes osalemise toetuseks tasu 5 000 eurot, mida ta maksab kõikidele pakkujatele, kelle pakkumine vastab hankedokumentidele. Aastatel 2001–2004 korraldatud hoolduslepingute hankemenetlustes tegi oma pakkumise keskmiselt 4–4,7 töövõtjat. See näitab ettevõtjate huvi pakkumiste esitamise vastu. |
| --- | --- |

(82)

Kuna Tieliikelaitosel on kontorid üle kogu Soome, on kaebuse esitajad arvamusel, et tal on suurepärased võimalused hooldusteenuste osutamiseks kogu riigis. Lisaks on maanteede amet kehtestanud hangetes osalemise toetuseks tasu 5 000 eurot, mida ta maksab kõikidele pakkujatele, kelle pakkumine vastab hankedokumentidele. Aastatel 2001–2004 korraldatud hoolduslepingute hankemenetlustes tegi oma pakkumise keskmiselt 4–4,7 töövõtjat. See näitab ettevõtjate huvi pakkumiste esitamise vastu.

| (83) | Sarnaselt vaidlustavad kaebuse esitajad selle, et Tieliikelaitose kohustusega olla valmis osutama teenuseid eriolukorras on kaasnenud lisakulutused, võrreldes teiste asjaomases sektoris tegutsevate ettevõtetega. Nad rõhutavad esiteks, et sellised lisakulutused ei nähtu Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetest. Teiseks leiavad kaebuse esitajad, et kõik ettevõtted peavad olema valmis eriolukorraks ja et see on eraettevõtte riskijuhtimissüsteemi osa. |
| --- | --- |

(83)

Sarnaselt vaidlustavad kaebuse esitajad selle, et Tieliikelaitose kohustusega olla valmis osutama teenuseid eriolukorras on kaasnenud lisakulutused, võrreldes teiste asjaomases sektoris tegutsevate ettevõtetega. Nad rõhutavad esiteks, et sellised lisakulutused ei nähtu Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetest. Teiseks leiavad kaebuse esitajad, et kõik ettevõtted peavad olema valmis eriolukorraks ja et see on eraettevõtte riskijuhtimissüsteemi osa.

| (84) | Veel leiavad kaebuse esitajad, et Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetes ei kajastata eraldi selgelt piiritletud üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulusid ja tulusid ning muude teenuste kulusid ja tulusid ning et kulude ja tulude jaotamiseks nende kahe teenusekategooria vahel ei ole parameetreid määratletud. |
| --- | --- |

(84)

Veel leiavad kaebuse esitajad, et Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetes ei kajastata eraldi selgelt piiritletud üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulusid ja tulusid ning muude teenuste kulusid ja tulusid ning et kulude ja tulude jaotamiseks nende kahe teenusekategooria vahel ei ole parameetreid määratletud.

| (85) | Kaebuse esitajad rõhutavad seetõttu, et Tieliikelaitose kasuks rakendatud meetmeid ei saa käsitada hüvitisena avalike teenuste osutamise kohustuse eest. |
| --- | --- |

(85)

Kaebuse esitajad rõhutavad seetõttu, et Tieliikelaitose kasuks rakendatud meetmeid ei saa käsitada hüvitisena avalike teenuste osutamise kohustuse eest.

| (86) | Seoses Tieliikelaitose tegevusele kehtestatud piirangutega toonitavad kaebuse esitajad, et transpordi- ja sideministeeriumi loodud kontrollirühma andmete kohaselt on Tieliikelaitos korduvalt rikkunud asjaomaseid piiranguid, tegeledes näiteks energiavõrkude ehitamise ja linnaehitusega. Seega ei ole neil tekkinud olulisi kulusid ega saamata jäänud tulusid, samuti ei kajasta selliseid kuluartikleid Tieliikelaitose raamatupidamisaruanded. |
| --- | --- |

(86)

Seoses Tieliikelaitose tegevusele kehtestatud piirangutega toonitavad kaebuse esitajad, et transpordi- ja sideministeeriumi loodud kontrollirühma andmete kohaselt on Tieliikelaitos korduvalt rikkunud asjaomaseid piiranguid, tegeledes näiteks energiavõrkude ehitamise ja linnaehitusega. Seega ei ole neil tekkinud olulisi kulusid ega saamata jäänud tulusid, samuti ei kajasta selliseid kuluartikleid Tieliikelaitose raamatupidamisaruanded.

4.9.   Kaebuse esitajate üldised järeldused

| (87) | Kokkuvõttes on kaebuse esitajad arvamusel, et Tieliikelaitos on saanud keelatud abi vähemalt 164–171 miljoni euro ulatuses:






  EUR |
| --- | --- |
| Meetmed | Saadud abi |
| Laenu intressitoetused 2001–2004 | 3 182 978 |
| Seadmed | 13 800 000–20 700 000 |
| Kasutatavad maapõueressursid | 7 230 000 |
| Kasutatud maapõueressursid | 3 750 000 |
| Läbirääkimistega lepingud 2001–2004 | 21 500 000 |
| Personali kohanemist hõlbustavad meetmed 2001–2004 | 100 000 000 |
| Maksusoodustused 2001–2004 | 14 454 620 |

(87)

Kokkuvõttes on kaebuse esitajad arvamusel, et Tieliikelaitos on saanud keelatud abi vähemalt 164–171 miljoni euro ulatuses:

EUR

Meetmed

Saadud abi

Laenu intressitoetused 2001–2004

3 182 978

Seadmed

13 800 000–20 700 000

Kasutatavad maapõueressursid

7 230 000

Kasutatud maapõueressursid

3 750 000

Läbirääkimistega lepingud 2001–2004

21 500 000

Personali kohanemist hõlbustavad meetmed 2001–2004

100 000 000

Maksusoodustused 2001–2004

14 454 620

| (88) | Kaebuse esitajate sõnul tuleb asjaomaseid summasid suurendada abi võrra, mis saadi parvlaevaliikluse korraldamiseks läbirääkimistega menetluses sõlmitud lepingute tõttu ja igal aastal läbirääkimistega lepingute alusel kulude korrigeerimise korra järgi tagastatud vahendite intressitulu näol. |
| --- | --- |

(88)

Kaebuse esitajate sõnul tuleb asjaomaseid summasid suurendada abi võrra, mis saadi parvlaevaliikluse korraldamiseks läbirääkimistega menetluses sõlmitud lepingute tõttu ja igal aastal läbirääkimistega lepingute alusel kulude korrigeerimise korra järgi tagastatud vahendite intressitulu näol.

| (89) | Kaebuse esitajad leiavad, et Tieliikelaitos sai eeliseid, mis vähendasid tema kulusid ja mida ta tavalistel turutingimustel ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(89)

Kaebuse esitajad leiavad, et Tieliikelaitos sai eeliseid, mis vähendasid tema kulusid ja mida ta tavalistel turutingimustel ei oleks saanud.

| (90) | Kuigi kaebuse esitajad ei vaidlusta seda, et turu avamisega konkurentsile hoiti kulusid kokku, rõhutavad nad, et Tieliikelaitos sai üleminekuperioodil abi, mis oli peaaegu võrdne riigi kokkuhoitud kuludega sama ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(90)

Kuigi kaebuse esitajad ei vaidlusta seda, et turu avamisega konkurentsile hoiti kulusid kokku, rõhutavad nad, et Tieliikelaitos sai üleminekuperioodil abi, mis oli peaaegu võrdne riigi kokkuhoitud kuludega sama ajavahemiku jooksul.

| (91) | Kaebuse esitajad leiavad, et Tieliikelaitosele antud abi moonutas infrastruktuuri sektoris konkurentsi ja võimaldas Tieliikelaitosel sõlmida lepinguid konkurentsile rajatud turul tegutsevatest eraõiguslikest ettevõtjatest väiksema kasumimarginaaliga. Kaebuse esitajate arvates oli Tieliikelaitosel teehoolduslepingute valdkonnas turgu valitsev seisund kogu üleminekuperioodi jooksul ja ta sai 2005. aastal endale 88 % maanteede ameti pakutud uutest hoolduslepingutest. See viitab sellele, et turu avamine ei ole õnnestunud. |
| --- | --- |

(91)

Kaebuse esitajad leiavad, et Tieliikelaitosele antud abi moonutas infrastruktuuri sektoris konkurentsi ja võimaldas Tieliikelaitosel sõlmida lepinguid konkurentsile rajatud turul tegutsevatest eraõiguslikest ettevõtjatest väiksema kasumimarginaaliga. Kaebuse esitajate arvates oli Tieliikelaitosel teehoolduslepingute valdkonnas turgu valitsev seisund kogu üleminekuperioodi jooksul ja ta sai 2005. aastal endale 88 % maanteede ameti pakutud uutest hoolduslepingutest. See viitab sellele, et turu avamine ei ole õnnestunud.

| (92) | Kaebuse esitajad väidavad seega, et riigiabi meetmed ei olnud vajalikud ega proportsionaalsed võrreldes tulemustega, st Soome teedehoolduse ja parvlaevaliikluse turu liberaliseerimisega. Seetõttu leiavad kaebuse esitajad, et Tieliikelaitose saadud riigiabi ei olnud põhjendatud ja on seega ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(92)

Kaebuse esitajad väidavad seega, et riigiabi meetmed ei olnud vajalikud ega proportsionaalsed võrreldes tulemustega, st Soome teedehoolduse ja parvlaevaliikluse turu liberaliseerimisega. Seetõttu leiavad kaebuse esitajad, et Tieliikelaitose saadud riigiabi ei olnud põhjendatud ja on seega ühisturuga kokkusobimatu.

5.   SOOME AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

| (93) | Esiteks selgitavad Soome ametiasutused teehoiuteenuste turu liberaliseerimiseks Soomes valitud lähenemisviisi põhjuseid. |
| --- | --- |

(93)

Esiteks selgitavad Soome ametiasutused teehoiuteenuste turu liberaliseerimiseks Soomes valitud lähenemisviisi põhjuseid.

| (94) | Nende arvates oli turu järkjärguline avamine koos Tieliikelaitose töötajatele töökohtade tagamisega vajalik, et jõuda turu avamises poliitilise kompromissini. |
| --- | --- |

(94)

Nende arvates oli turu järkjärguline avamine koos Tieliikelaitose töötajatele töökohtade tagamisega vajalik, et jõuda turu avamises poliitilise kompromissini.

| (95) | Soome valitsus tegi teehoiuteenuste reformi kavandamisega algust tegelikult juba 1994. aastal. Arvestades asjassepuutuvaid seaduslikke huve, ei olnud turu liberaliseerimise küsimuses siiski pikka aega võimalik jõuda kokkuleppele ja 20. mail 1997 otsustas valitsuse majanduspoliitika komisjon jätta senise süsteemi suures osas muutmata, kuid „piiritleda” teataval määral maanteede ameti haldusülesanded ja „tootmisülesanded”. Alles 2000. aasta alguses saavutas valitsus teehoiuteenuste turu järkjärgulise liberaliseerimise küsimuses poliitilise kokkuleppe. Seda kokkulepet peegeldas parlamendile esitatud õigusaktide eelnõude pakett, täpsemalt maanteede ameti seaduse ja Tieliikelaitose seaduse eelnõud ning riigieelarve seaduse esialgne eelnõu (see sisaldas reformiga kaasnevate meetmete jaoks vajalikku rahastamist). Kiites asjaomased seadused heaks, parlament mitte ainult ei toetanud valitsuse poolt Tieliikelaitose heaks kavandatud abimeetmete paketti, vaid otsustas ka, et tuleb rakendada lisameetmeid ettevõtja töötajate kaitseks. |
| --- | --- |

(95)

Soome valitsus tegi teehoiuteenuste reformi kavandamisega algust tegelikult juba 1994. aastal. Arvestades asjassepuutuvaid seaduslikke huve, ei olnud turu liberaliseerimise küsimuses siiski pikka aega võimalik jõuda kokkuleppele ja 20. mail 1997 otsustas valitsuse majanduspoliitika komisjon jätta senise süsteemi suures osas muutmata, kuid „piiritleda” teataval määral maanteede ameti haldusülesanded ja „tootmisülesanded”. Alles 2000. aasta alguses saavutas valitsus teehoiuteenuste turu järkjärgulise liberaliseerimise küsimuses poliitilise kokkuleppe. Seda kokkulepet peegeldas parlamendile esitatud õigusaktide eelnõude pakett, täpsemalt maanteede ameti seaduse ja Tieliikelaitose seaduse eelnõud ning riigieelarve seaduse esialgne eelnõu (see sisaldas reformiga kaasnevate meetmete jaoks vajalikku rahastamist). Kiites asjaomased seadused heaks, parlament mitte ainult ei toetanud valitsuse poolt Tieliikelaitose heaks kavandatud abimeetmete paketti, vaid otsustas ka, et tuleb rakendada lisameetmeid ettevõtja töötajate kaitseks.

| (96) | Soome valitsuse valitud turu liberaliseerimise mudelit toetas lisaks poliitilistele ja sotsiaalsetele kaalutlustele ka teatav konkurentsiga seotud aspekt. Soome ametiasutuste arvates oleks võinud turu avamine ilma üleminekuperioodita põhjustada turul oligopoli või isegi monopoli tekke, kuna Tieliikelaitos oleks turult kadunud ja tema turuosa oleksid endale haaranud suurimad eraõiguslikest ettevõtjatest konkurendid. |
| --- | --- |

(96)

Soome valitsuse valitud turu liberaliseerimise mudelit toetas lisaks poliitilistele ja sotsiaalsetele kaalutlustele ka teatav konkurentsiga seotud aspekt. Soome ametiasutuste arvates oleks võinud turu avamine ilma üleminekuperioodita põhjustada turul oligopoli või isegi monopoli tekke, kuna Tieliikelaitos oleks turult kadunud ja tema turuosa oleksid endale haaranud suurimad eraõiguslikest ettevõtjatest konkurendid.

| (97) | Soome arvates ei ole tema rakendatud meetmed riigiabi. Isegi kui komisjon peaks leidma, et meetmed sisaldavad riigiabi, on Soome ametiasutused arvamusel, et asjaomast abi tuleks käsitada ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(97)

Soome arvates ei ole tema rakendatud meetmed riigiabi. Isegi kui komisjon peaks leidma, et meetmed sisaldavad riigiabi, on Soome ametiasutused arvamusel, et asjaomast abi tuleks käsitada ühisturuga kokkusobivana.

| (98) | Selle seisukoha põhjendamiseks esitas Soome muu hulgas maakleriühingu Icecapital Securities Ltd majandusalase eksperdiotsuse Tieliikelaitosele väidetavalt antud majanduslike eeliste kohta (edaspidi „eksperdiotsus”). |
| --- | --- |

(98)

Selle seisukoha põhjendamiseks esitas Soome muu hulgas maakleriühingu Icecapital Securities Ltd majandusalase eksperdiotsuse Tieliikelaitosele väidetavalt antud majanduslike eeliste kohta (edaspidi „eksperdiotsus”).

| (99) | Kuigi kaebuse esitajad kahtlevad eksperdiotsuse kehtivuses, sest Icecapital olevat Tieliikelaitosest majanduslikult sõltuv, väidavad Soome ametiasutused, et Tieliikelaitos on ainult üks Icecapitali klient paljude teiste seas. Icecapital tegi Tieliikelaitosele tööd episoodiliselt selle kahe aasta jooksul, kui neil olid ärisuhted (2005. aastal moodustasid Icecapitali teenused Tieliikelaitosele 4,7 % tema aastakäibest; 2006. aastal oli see näitaja 3,1 %). Soome valitsus korraldas eksperdiotsuse saamiseks hanke ja Icecapital valiti otsust tegema. Soome ametiasutused märgivad veel, et kuna Tieliikelaitos oli varem kasutanud Icecapitali teenuseid, tunneb Icecapital paremini pinnasetööde sektorit, mis tuli kasuks eksperdiotsuse koostamisele. |
| --- | --- |

(99)

Kuigi kaebuse esitajad kahtlevad eksperdiotsuse kehtivuses, sest Icecapital olevat Tieliikelaitosest majanduslikult sõltuv, väidavad Soome ametiasutused, et Tieliikelaitos on ainult üks Icecapitali klient paljude teiste seas. Icecapital tegi Tieliikelaitosele tööd episoodiliselt selle kahe aasta jooksul, kui neil olid ärisuhted (2005. aastal moodustasid Icecapitali teenused Tieliikelaitosele 4,7 % tema aastakäibest; 2006. aastal oli see näitaja 3,1 %). Soome valitsus korraldas eksperdiotsuse saamiseks hanke ja Icecapital valiti otsust tegema. Soome ametiasutused märgivad veel, et kuna Tieliikelaitos oli varem kasutanud Icecapitali teenuseid, tunneb Icecapital paremini pinnasetööde sektorit, mis tuli kasuks eksperdiotsuse koostamisele.

5.1.   Riigilaen

| (100) | Soome ametiasutused väidavad, et tegemist ei olnud tavalise laenuandmisega, kus ettevõttele antakse kindla suurusega laen, mis makstakse teatava aja jooksul tagasi koos intressidega. Pigem oli tegemist varade üleandmisega Tieliikelaitosele koos tagasimaksmise kohustusega. |
| --- | --- |

(100)

Soome ametiasutused väidavad, et tegemist ei olnud tavalise laenuandmisega, kus ettevõttele antakse kindla suurusega laen, mis makstakse teatava aja jooksul tagasi koos intressidega. Pigem oli tegemist varade üleandmisega Tieliikelaitosele koos tagasimaksmise kohustusega.

| (101) | Soome on arvamusel, et kui kõik varad oleks Tieliikelaitosele üle antud omakapitalina, oleks see võinud moonutada konkurentsi. Kõnealuse sektori eraõiguslike ettevõtjate bilansside analüüsist ilmneb, et ettevõtjatel on põhivara bilansis nii omakapitalina kui laenudena. Seetõttu oli oluline, et Tieliikelaitose bilanss sisaldanuks laenuna saadud vara. Kui seda ei oleks tehtud, oleks Tieliikelaitos Soome väitel saanud konkurentsieelise, mis oleks majanduslikult võrdunud laenu põhiosa tagasimaksega. Soome ametiasutused on arvamusel, et Tieliikelaitose algbilansi koostamisel võeti arvesse asjaomase sektori eraõiguslike ettevõtjate bilansse. |
| --- | --- |

(101)

Soome on arvamusel, et kui kõik varad oleks Tieliikelaitosele üle antud omakapitalina, oleks see võinud moonutada konkurentsi. Kõnealuse sektori eraõiguslike ettevõtjate bilansside analüüsist ilmneb, et ettevõtjatel on põhivara bilansis nii omakapitalina kui laenudena. Seetõttu oli oluline, et Tieliikelaitose bilanss sisaldanuks laenuna saadud vara. Kui seda ei oleks tehtud, oleks Tieliikelaitos Soome väitel saanud konkurentsieelise, mis oleks majanduslikult võrdunud laenu põhiosa tagasimaksega. Soome ametiasutused on arvamusel, et Tieliikelaitose algbilansi koostamisel võeti arvesse asjaomase sektori eraõiguslike ettevõtjate bilansse.

| (102) | Kui meedet analüüsida kui tavalist pikaajalist laenu, leiab Soome, et laenu kulukust tuleks võrrelda selliste rahastamisvõimaluste kulukusega, mida pakuti turul kogu laenutähtaja jooksul. Kui laenu võrrelda turu pakutavate alternatiividega ainult teatavate aastate lõikes, ei anna see täielikku ülevaadet laenu maksumusest. Seetõttu on Soome arvamusel, et lisaks üleminekuperioodile 2001–2004 tuleks arvestada ka ajavahemikku 2005–2015. |
| --- | --- |

(102)

Kui meedet analüüsida kui tavalist pikaajalist laenu, leiab Soome, et laenu kulukust tuleks võrrelda selliste rahastamisvõimaluste kulukusega, mida pakuti turul kogu laenutähtaja jooksul. Kui laenu võrrelda turu pakutavate alternatiividega ainult teatavate aastate lõikes, ei anna see täielikku ülevaadet laenu maksumusest. Seetõttu on Soome arvamusel, et lisaks üleminekuperioodile 2001–2004 tuleks arvestada ka ajavahemikku 2005–2015.

| (103) | Soome ametiasutused märgivad, et Tieliikelaitosel ei ole ilma laenuandja nõusolekuta võimalik laenulepingut ennetähtaegselt lõpetada. Seetõttu tuleb pikaajalise laenuga kaasneva võimaliku eelise summa arvutamisel võtta nõuetekohaselt arvesse kogu seda ajavahemikku, mille jooksul on Tieliikelaitosel intressi maksmise kohustus. Sellise arvutuse tulemused erinevad sootuks kaebuse esitajate arvutustest. |
| --- | --- |

(103)

Soome ametiasutused märgivad, et Tieliikelaitosel ei ole ilma laenuandja nõusolekuta võimalik laenulepingut ennetähtaegselt lõpetada. Seetõttu tuleb pikaajalise laenuga kaasneva võimaliku eelise summa arvutamisel võtta nõuetekohaselt arvesse kogu seda ajavahemikku, mille jooksul on Tieliikelaitosel intressi maksmise kohustus. Sellise arvutuse tulemused erinevad sootuks kaebuse esitajate arvutustest.

| (104) | Seoses asjakohase intressimääraga märgivad Soome ametiasutused, et äriühingute laenude intressimäära puhul võetakse üldjuhul aluseks 12 kuu Euribor. Soome sõnul saab kasutada tulevikutehingute kõverat, mis prognoosib turuintressimäärade taset 2015. aastani. Asjaomane kõver põhineb eri turuosaliste ootustel intressimäärade arengu suhtes. Eksperdiotsuse arvutustes kasutatud intressimäärad põhinevad tulevikutehingute turu teabel ja kajastavad seega turu arusaama sellest, milline on intressimäär tulevikus. |
| --- | --- |

(104)

Seoses asjakohase intressimääraga märgivad Soome ametiasutused, et äriühingute laenude intressimäära puhul võetakse üldjuhul aluseks 12 kuu Euribor. Soome sõnul saab kasutada tulevikutehingute kõverat, mis prognoosib turuintressimäärade taset 2015. aastani. Asjaomane kõver põhineb eri turuosaliste ootustel intressimäärade arengu suhtes. Eksperdiotsuse arvutustes kasutatud intressimäärad põhinevad tulevikutehingute turu teabel ja kajastavad seega turu arusaama sellest, milline on intressimäär tulevikus.

| (105) | Eelnevale tuginedes ilmneb eksperdiotsusest, et Tieliikelaitos peab üleminekuperioodi lõpust kuni laenu tähtaja lõpuni maksma ligikaudu 2,0 miljonit eurot rohkem kui turuintressimääraga rahastamisel, mida turuanalüütikud prognoosisid 8. mai 2006. aasta seisuga (21). |
| --- | --- |

(105)

Eelnevale tuginedes ilmneb eksperdiotsusest, et Tieliikelaitos peab üleminekuperioodi lõpust kuni laenu tähtaja lõpuni maksma ligikaudu 2,0 miljonit eurot rohkem kui turuintressimääraga rahastamisel, mida turuanalüütikud prognoosisid 8. mai 2006. aasta seisuga (21).

| (106) | Seetõttu leiab Soome, et nimetatud 2 miljonit eurot tuleks igal juhul lahutada kaebuse esitajate hinnanguliselt pakutud 3,2 miljonist eurost, mille tulemusel on Tieliikelaitose maksimaalne võimalik eelis riigi antud laenust 1,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(106)

Seetõttu leiab Soome, et nimetatud 2 miljonit eurot tuleks igal juhul lahutada kaebuse esitajate hinnanguliselt pakutud 3,2 miljonist eurost, mille tulemusel on Tieliikelaitose maksimaalne võimalik eelis riigi antud laenust 1,2 miljonit eurot.

5.2.   Tieliikelaitose käsutusse antud maad ja kruusakarjäärid

| (107) | Soome ametiasutused selgitavad alustuseks, et maanteede talituse jagamisel maanteede ametiks ja Tieliikelaitoseks oli üheks peamiseks põhimõtteks see, et teid reguleerivate õigusaktidega hõlmatud varad, st peamiselt teed ise, pidid jääma maanteede ametile, samas kui varem maanteede talituse „teedeehituse ja -hoolduse haru” (Tieliikelaitose eelkäija) kasutatud varad pidid jääma teedehoolduse eesmärgil Tieliikelaitosele. |
| --- | --- |

(107)

Soome ametiasutused selgitavad alustuseks, et maanteede talituse jagamisel maanteede ametiks ja Tieliikelaitoseks oli üheks peamiseks põhimõtteks see, et teid reguleerivate õigusaktidega hõlmatud varad, st peamiselt teed ise, pidid jääma maanteede ametile, samas kui varem maanteede talituse „teedeehituse ja -hoolduse haru” (Tieliikelaitose eelkäija) kasutatud varad pidid jääma teedehoolduse eesmärgil Tieliikelaitosele.

| (108) | Seoses Tieliikelaitose käsutuses olevate maade ja kruusakarjääride hindamisega leiavad Soome ametiasutused, et maid ja kruusakarjääre hinnati vastavalt põhimõtetele, mida on kirjeldatud komisjoni teatises ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta (22). |
| --- | --- |

(108)

Seoses Tieliikelaitose käsutuses olevate maade ja kruusakarjääride hindamisega leiavad Soome ametiasutused, et maid ja kruusakarjääre hinnati vastavalt põhimõtetele, mida on kirjeldatud komisjoni teatises ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta (22).

| (109) | Soome väidab, et Catella hinnangut, mis võeti aluseks kruusakarjääride ja maade väärtuse kindlaksmääramisel, võib käsitada erapooletu hindaja läbiviidud hindamise tulemusena. |
| --- | --- |

(109)

Soome väidab, et Catella hinnangut, mis võeti aluseks kruusakarjääride ja maade väärtuse kindlaksmääramisel, võib käsitada erapooletu hindaja läbiviidud hindamise tulemusena.

| (110) | Catella hinnangut korrigeeriti (128 miljonilt Soome margalt 113 miljonile Soome margale), (23) kuna Soome transpordi- ja sideministeerium leidis, et ehituskruusa hind langeks, kui Tieliikelaitos siseneks asjaomasele turule müüjana, et kaevandamisprotsessis lisandunud väärtus oli Soome Maa-ameti andmete kohaselt väiksem ja et maade rekultiveerimise kulud on suuremad uute rekultiveerimise nõuete tõttu. |
| --- | --- |

(110)

Catella hinnangut korrigeeriti (128 miljonilt Soome margalt 113 miljonile Soome margale), (23) kuna Soome transpordi- ja sideministeerium leidis, et ehituskruusa hind langeks, kui Tieliikelaitos siseneks asjaomasele turule müüjana, et kaevandamisprotsessis lisandunud väärtus oli Soome Maa-ameti andmete kohaselt väiksem ja et maade rekultiveerimise kulud on suuremad uute rekultiveerimise nõuete tõttu.

| (111) | Kuigi üleminekuperioodil vähendati maa väärtust Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetes, mille Tieliikelaitose audiitorid (Ernst & Young) ka heaks kiitsid, kajastati Soome ametiasutuste hinnangul maid ja kruusakarjääre Tieliikelaitose bilansis ikkagi liiga suure väärtusega, võrreldes nende auditeeritud bilansilise väärtusega. Seda järeldust kinnitas Icecapital, mis viis Tieliikelaitose tellimusel läbi asjaomase korralduse üldise hindamise. Tieliikelaitos ei saanud seega mitte majanduslikku eelist, vaid ta kannatas pigem majandusliku halvemuse all, mille suurus oli 4,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(111)

Kuigi üleminekuperioodil vähendati maa väärtust Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetes, mille Tieliikelaitose audiitorid (Ernst & Young) ka heaks kiitsid, kajastati Soome ametiasutuste hinnangul maid ja kruusakarjääre Tieliikelaitose bilansis ikkagi liiga suure väärtusega, võrreldes nende auditeeritud bilansilise väärtusega. Seda järeldust kinnitas Icecapital, mis viis Tieliikelaitose tellimusel läbi asjaomase korralduse üldise hindamise. Tieliikelaitos ei saanud seega mitte majanduslikku eelist, vaid ta kannatas pigem majandusliku halvemuse all, mille suurus oli 4,3 miljonit eurot.

| (112) | Soome märgib, et audiitorid on eeldatava tulu aluste hindamise eksperdid ja nad olid seega piisavalt kvalifitseeritud, et kontrollida ettevõttes müümise võimatuse tõttu tehtud mahaarvamiste põhjendatust. |
| --- | --- |

(112)

Soome märgib, et audiitorid on eeldatava tulu aluste hindamise eksperdid ja nad olid seega piisavalt kvalifitseeritud, et kontrollida ettevõttes müümise võimatuse tõttu tehtud mahaarvamiste põhjendatust.

| (113) | Mis puutub kaebuse esitajate soovi, et Tieliikelaitose bilansis ei võetaks maad arvele ja et Tieliikelaitos ostaks kogu vajaliku maa kolmandate isikute käest turuhinnaga (vt osa 4.2), märgib Soome, et Tieliikelaitos ostis üleminekuperioodil märkimisväärses koguses maad kolmandatelt isikutelt turuhinnaga: 2001. aastal 47 %, 2002. aastal 39 %, 2003. aastal 41 % ja 2004. aastal 34 %. |
| --- | --- |

(113)

Mis puutub kaebuse esitajate soovi, et Tieliikelaitose bilansis ei võetaks maad arvele ja et Tieliikelaitos ostaks kogu vajaliku maa kolmandate isikute käest turuhinnaga (vt osa 4.2), märgib Soome, et Tieliikelaitos ostis üleminekuperioodil märkimisväärses koguses maad kolmandatelt isikutelt turuhinnaga: 2001. aastal 47 %, 2002. aastal 39 %, 2003. aastal 41 % ja 2004. aastal 34 %.

5.3.   Läbirääkimistega menetluses sõlmitud lepingud teehoiuteenuste osutamiseks

| (114) | Soome ametiasutused meenutavad esiteks, et iga-aastane kulude korrigeerimise kord, mida kasutati üleminekuperioodil (vt osa 2.4.3), tagas läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitavate lepingute kasumimarginaalide erinevuste tasandamise suures osas. Üleminekuperioodil korrigeeriti kulusid kokku 16,8 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(114)

Soome ametiasutused meenutavad esiteks, et iga-aastane kulude korrigeerimise kord, mida kasutati üleminekuperioodil (vt osa 2.4.3), tagas läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitavate lepingute kasumimarginaalide erinevuste tasandamise suures osas. Üleminekuperioodil korrigeeriti kulusid kokku 16,8 miljoni euro ulatuses.

| (115) | Kuigi kasumimarginaalide erinevust ei kaotatud täielikult, leiab Soome, et ei ole õige võrrelda Tieliikelaitose läbirääkimistega lepingute kasumimarginaale hankemenetluses sõlmitud Tieliikelaitose lepingute keskmiste marginaalidega kogu üleminekuperioodi jooksul, nagu seda tegid kaebuse esitajad. |
| --- | --- |

(115)

Kuigi kasumimarginaalide erinevust ei kaotatud täielikult, leiab Soome, et ei ole õige võrrelda Tieliikelaitose läbirääkimistega lepingute kasumimarginaale hankemenetluses sõlmitud Tieliikelaitose lepingute keskmiste marginaalidega kogu üleminekuperioodi jooksul, nagu seda tegid kaebuse esitajad.

| (116) | Soome ametiasutuste arvates tuleks leida omavahel võrreldavate lepingute kasumimarginaalide erinevused. |
| --- | --- |

(116)

Soome ametiasutuste arvates tuleks leida omavahel võrreldavate lepingute kasumimarginaalide erinevused.

| (117) | Selles suhtes oli aastate 2001 ja 2002 iseärasuseks see, et nendel aastatel sõlmiti hankemenetluses mitu uut tüüpi projekteerimis- ja ehituslepingut. Algul ei olnud Tieliikelaitos valmis oluliselt kõrgemaks riskiks võrreldes traditsiooniliste lepingutega. Seetõttu osutus projekteerimis- ja ehituslepingute kasumimarginaal oodatud marginaalist märksa väiksemaks. Läbirääkimistega lepingud seevastu ei hõlmanud projekteerimis- ja ehituslepinguid. Seega on põhjendatud projekteerimis- ja ehituslepingute väljajätmine arvutusest. |
| --- | --- |

(117)

Selles suhtes oli aastate 2001 ja 2002 iseärasuseks see, et nendel aastatel sõlmiti hankemenetluses mitu uut tüüpi projekteerimis- ja ehituslepingut. Algul ei olnud Tieliikelaitos valmis oluliselt kõrgemaks riskiks võrreldes traditsiooniliste lepingutega. Seetõttu osutus projekteerimis- ja ehituslepingute kasumimarginaal oodatud marginaalist märksa väiksemaks. Läbirääkimistega lepingud seevastu ei hõlmanud projekteerimis- ja ehituslepinguid. Seega on põhjendatud projekteerimis- ja ehituslepingute väljajätmine arvutusest.

| (118) | Aastate 2003 ja 2004 iseärasuseks oli seevastu see, et maanteede ametiga aastatel 2003 ja 2004 sõlmitud läbirääkimistega lepingud olid eranditult teede hooldus- ja projekteerimislepingud. Seetõttu tuleks kasumit võrrelda analoogsete hankemenetluses sõlmitud lepingute kasumimarginaaliga. |
| --- | --- |

(118)

Aastate 2003 ja 2004 iseärasuseks oli seevastu see, et maanteede ametiga aastatel 2003 ja 2004 sõlmitud läbirääkimistega lepingud olid eranditult teede hooldus- ja projekteerimislepingud. Seetõttu tuleks kasumit võrrelda analoogsete hankemenetluses sõlmitud lepingute kasumimarginaaliga.

| (119) | Soome ametiasutused märgivad veel, et osa läbirääkimistega lepingutena sõlmitud lepingutest oleks võinud – isegi ilma Tieliikelaitost reguleeriva seaduse §-s 9 ettenähtud üleminekusätteta – sõlmida muul viisil, kasutades vahetuid läbirääkimisi vastavalt kehtivale riigihangete seadusele. |
| --- | --- |

(119)

Soome ametiasutused märgivad veel, et osa läbirääkimistega lepingutena sõlmitud lepingutest oleks võinud – isegi ilma Tieliikelaitost reguleeriva seaduse §-s 9 ettenähtud üleminekusätteta – sõlmida muul viisil, kasutades vahetuid läbirääkimisi vastavalt kehtivale riigihangete seadusele.

| (120) | Vastavalt eksperdiotsusele sai Tieliikelaitos läbirääkimistega lepingute tõttu kuni 8,5 miljoni euro suuruse eelise, kui arvutada läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitud võrreldavate lepingute kasumimarginaalide erinevus: | Aasta | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Läbirääkimistega lepingud | milj eurot | 451,4 | 346,3 | 207,1 | 85,9 | 1 090,7 |
| kasum | 12 % | 9,3 % | 8,9 % | 11,9 % | |
| Võrreldavad hankemenetluses sõlmitud lepingud | milj eurot | 88,4 | 183,8 | 231,7 | 280,5 | 784,4 |
| kasum | 10,1 % | 8,5 % | 10,2 % | 12,1 % | |
| Kasumierinevus (24) | milj eurot | 8,6 | 2,8 | -2,7 | -0,2 | 8,5 |

(120)

Vastavalt eksperdiotsusele sai Tieliikelaitos läbirääkimistega lepingute tõttu kuni 8,5 miljoni euro suuruse eelise, kui arvutada läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitud võrreldavate lepingute kasumimarginaalide erinevus:

Aasta

2001

2002

2003

2004

Kokku

Läbirääkimistega lepingud

milj eurot

451,4

346,3

207,1

85,9

1 090,7

kasum

12 %

9,3 %

8,9 %

11,9 %

Võrreldavad hankemenetluses sõlmitud lepingud

milj eurot

88,4

183,8

231,7

280,5

784,4

kasum

10,1 %

8,5 %

10,2 %

12,1 %

Kasumierinevus (24)

milj eurot

8,6

2,8

-2,7

-0,2

8,5

| (121) | Isegi kui Tieliikelaitos sai 8,5 miljoni euro suuruse majandusliku eelise, oli see eelis põhjendatud hüvitis kohustuse eest osutada avalikke teenuseid ja struktuurilisest halvemusest põhjustatud kulude eest (vt osa 2.3). |
| --- | --- |

(121)

Isegi kui Tieliikelaitos sai 8,5 miljoni euro suuruse majandusliku eelise, oli see eelis põhjendatud hüvitis kohustuse eest osutada avalikke teenuseid ja struktuurilisest halvemusest põhjustatud kulude eest (vt osa 2.3).

| (122) | Üleminekuperioodil tuli eelkõige ülemäärasest personalikulust tingitud lisakulusid arvestada läbirääkimistega lepingute hinnakujunduses niivõrd, kuivõrd neid ei olnud arvesse võetud teistes personali kohanemiseks võetud meetmetes. Kuigi suur osa liigsetest töötajatest oli kaasatud eriteenuseprojektidesse, oli Tieliikelaitoses siiski veel keskmiselt 100 töötajat rohkem, kui oleks olnud töötajate optimaalne arv üleminekuperioodil. |
| --- | --- |

(122)

Üleminekuperioodil tuli eelkõige ülemäärasest personalikulust tingitud lisakulusid arvestada läbirääkimistega lepingute hinnakujunduses niivõrd, kuivõrd neid ei olnud arvesse võetud teistes personali kohanemiseks võetud meetmetes. Kuigi suur osa liigsetest töötajatest oli kaasatud eriteenuseprojektidesse, oli Tieliikelaitoses siiski veel keskmiselt 100 töötajat rohkem, kui oleks olnud töötajate optimaalne arv üleminekuperioodil.

| (123) | Soome ametiasutused lükkavad tagasi väite, et Tieliikelaitose saadud abi võimaldas riigiettevõttel leppida projekteerimis- ja ehituslepingute väiksema kasumimarginaaliga. Nagu eespool selgitati, oli projekteerimis- ja ehituslepingute kasumimarginaal väiksem, kuna Tieliikelaitos ei olnud valmistunud lepingutega kaasnenud riskiks. |
| --- | --- |

(123)

Soome ametiasutused lükkavad tagasi väite, et Tieliikelaitose saadud abi võimaldas riigiettevõttel leppida projekteerimis- ja ehituslepingute väiksema kasumimarginaaliga. Nagu eespool selgitati, oli projekteerimis- ja ehituslepingute kasumimarginaal väiksem, kuna Tieliikelaitos ei olnud valmistunud lepingutega kaasnenud riskiks.

| (124) | Mis puutub kaebuse esitajate väitesse, et liigsete töötajate põhjustatud kulud vähendasid kunstlikult Tieliikelaitose kasumimarginaali läbirääkimistega lepingute puhul, märgivad Soome ametiasutused, et liigseid töötajaid ei kajastatud läbirääkimistega lepingute marginaali arvutustes. Liigsed töötajad hõlmati teenuseprojektidesse. |
| --- | --- |

(124)

Mis puutub kaebuse esitajate väitesse, et liigsete töötajate põhjustatud kulud vähendasid kunstlikult Tieliikelaitose kasumimarginaali läbirääkimistega lepingute puhul, märgivad Soome ametiasutused, et liigseid töötajaid ei kajastatud läbirääkimistega lepingute marginaali arvutustes. Liigsed töötajad hõlmati teenuseprojektidesse.

| (125) | Lõpuks lükkab Soome tagasi väite, et Tieliikelaitose suhteliselt halvad majandustulemused viitavad Tieliikelaitose tegevuse ebaefektiivsusele ja konkurentsivõimetu hinnakujunduse kasutamisele avatud turgudel. Soome arvates võib halbu tulemusi selgitada Tieliikelaitose personali kohanemiseks võetud meetmete lisakuluga ja sellega, et töötajate kaitseks võetud erimeetmed ei suutnud katta kõiki liigsete töötajate kulusid. |
| --- | --- |

(125)

Lõpuks lükkab Soome tagasi väite, et Tieliikelaitose suhteliselt halvad majandustulemused viitavad Tieliikelaitose tegevuse ebaefektiivsusele ja konkurentsivõimetu hinnakujunduse kasutamisele avatud turgudel. Soome arvates võib halbu tulemusi selgitada Tieliikelaitose personali kohanemiseks võetud meetmete lisakuluga ja sellega, et töötajate kaitseks võetud erimeetmed ei suutnud katta kõiki liigsete töötajate kulusid.

5.4.   Läbirääkimistega lepingud parvlaevateenuste osutamiseks

| (126) | Soome ametiasutuste sõnul on praegu maanteede ameti jaoks odavam jätkata tööd läbirääkimistega lepingute alusel. Esimene katse korraldada osa parvlaevateenuste hankemenetlus ei olnud edukas järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(126)

Soome ametiasutuste sõnul on praegu maanteede ameti jaoks odavam jätkata tööd läbirääkimistega lepingute alusel. Esimene katse korraldada osa parvlaevateenuste hankemenetlus ei olnud edukas järgmistel põhjustel.

| (127) | Esiteks olid pakkujate pakutud hinnad 17–25 % kõrgemad kui maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahel kehtinud läbirääkimistega lepingute hinnad, mille osas olid pooled pidanud iga-aastaseid eraldi hinnaläbirääkimisi. Kui maanteede amet oleks pakkumise tulemustega nõustunud, oleks ta pidanud asjaomaste teenuste eest rohkem maksma. |
| --- | --- |

(127)

Esiteks olid pakkujate pakutud hinnad 17–25 % kõrgemad kui maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahel kehtinud läbirääkimistega lepingute hinnad, mille osas olid pooled pidanud iga-aastaseid eraldi hinnaläbirääkimisi. Kui maanteede amet oleks pakkumise tulemustega nõustunud, oleks ta pidanud asjaomaste teenuste eest rohkem maksma.

| (128) | Teiseks oleks Tieliikelaitose turupositsioon tugevnenud (kuna Tieliikelaitose hinnad olid pakutud hindadest madalaimad, kuigi ikkagi kõrgemad kui läbirääkimistega lepingute hinnad, oleks maanteede amet pidanud edukaks tunnistama Tieliikelaitose pakkumise). |
| --- | --- |

(128)

Teiseks oleks Tieliikelaitose turupositsioon tugevnenud (kuna Tieliikelaitose hinnad olid pakutud hindadest madalaimad, kuigi ikkagi kõrgemad kui läbirääkimistega lepingute hinnad, oleks maanteede amet pidanud edukaks tunnistama Tieliikelaitose pakkumise).

| (129) | Soome ametiasutused lükkavad seetõttu tagasi väite, et maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahelised läbirääkimistega lepingud annavad Tieliikelaitosele konkurentsieelise. Need võivad hoopis põhjustada halvemuse, kuna läbirääkimistega lepingute tingimustes ei kajastu piisavalt seadmete uuendamise vajadus (parvlaevateenuste hind ei sisalda kogu kapitalikulu). |
| --- | --- |

(129)

Soome ametiasutused lükkavad seetõttu tagasi väite, et maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahelised läbirääkimistega lepingud annavad Tieliikelaitosele konkurentsieelise. Need võivad hoopis põhjustada halvemuse, kuna läbirääkimistega lepingute tingimustes ei kajastu piisavalt seadmete uuendamise vajadus (parvlaevateenuste hind ei sisalda kogu kapitalikulu).

| (130) | Soome töötab välja uut hankemenetluse mudelit tulevaste hangete jaoks ning vaatab läbi asjaomaste turgude avamise tingimused, et neid muuta kapitalikulude ja parvlaevade uuendamise seisukohast. Seda oleks võimalik teha, kui vähendada investeeringutega kaasnevaid riske lepingule lisatavate parvlaevaseadmete väljaostutingimuste kaudu. Teine võimalus on nõuda, et kõigil pakkujatel peavad olema uued laevad. Vahepeal on seniste parvlaevalepingute kehtivust pikendatud 2009. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(130)

Soome töötab välja uut hankemenetluse mudelit tulevaste hangete jaoks ning vaatab läbi asjaomaste turgude avamise tingimused, et neid muuta kapitalikulude ja parvlaevade uuendamise seisukohast. Seda oleks võimalik teha, kui vähendada investeeringutega kaasnevaid riske lepingule lisatavate parvlaevaseadmete väljaostutingimuste kaudu. Teine võimalus on nõuda, et kõigil pakkujatel peavad olema uued laevad. Vahepeal on seniste parvlaevalepingute kehtivust pikendatud 2009. aasta lõpuni.

5.5.   Erisätted ülepaisutatud koosseisu vähendamiseks

| (131) | Soome ametiasutused väidavad, et erimeetmeid ja -projekte ei saa pidada eeliseks. |
| --- | --- |

(131)

Soome ametiasutused väidavad, et erimeetmeid ja -projekte ei saa pidada eeliseks.

| (132) | Kui Tieliikelaitos alustas tegevust 1. jaanuaril 2001, oli tal 4 235 töötajat, kuigi ta vajas tegelikult palju vähem töötajaid. On selge, et endises maanteede talituses kui hierarhial põhinevas ametiasutuses oli palju selliseid ametikohti ja ülesandeid, mida Tieliikelaitoses ei vajatud, mis põhjustas seetõttu Tieliikelaitose äärmiselt ülepaisutatud koosseisu. |
| --- | --- |

(132)

Kui Tieliikelaitos alustas tegevust 1. jaanuaril 2001, oli tal 4 235 töötajat, kuigi ta vajas tegelikult palju vähem töötajaid. On selge, et endises maanteede talituses kui hierarhial põhinevas ametiasutuses oli palju selliseid ametikohti ja ülesandeid, mida Tieliikelaitoses ei vajatud, mis põhjustas seetõttu Tieliikelaitose äärmiselt ülepaisutatud koosseisu.

| (133) | Soome arvates oli asjaolu, et Tieliikelaitos pidi säilitama kõigi töötajate töökohad ja et tal oli keelatud töötajaid koondada, Tieliikelaitose jaoks struktuuriline halvemus. Nimetatud struktuurilise halvemuse tõttu kandis ettevõte kulusid, mis ületasid igasuguse, isegi teoreetilise majandusliku eelise, mida Tieliikelaitos sai. Tieliikelaitose käsutuses olevad personalisiirde meetmed olid kallimad ja aeglasemad kui Tieliikelaitose konkurentide käsutuses olnud personalimeetmed. |
| --- | --- |

(133)

Soome arvates oli asjaolu, et Tieliikelaitos pidi säilitama kõigi töötajate töökohad ja et tal oli keelatud töötajaid koondada, Tieliikelaitose jaoks struktuuriline halvemus. Nimetatud struktuurilise halvemuse tõttu kandis ettevõte kulusid, mis ületasid igasuguse, isegi teoreetilise majandusliku eelise, mida Tieliikelaitos sai. Tieliikelaitose käsutuses olevad personalisiirde meetmed olid kallimad ja aeglasemad kui Tieliikelaitose konkurentide käsutuses olnud personalimeetmed.

| (134) | Soome sõnul oleks Soome riik võinud otsustada, et loodav Tieliikelaitos ei võta liigseid töötajaid üle. |
| --- | --- |

(134)

Soome sõnul oleks Soome riik võinud otsustada, et loodav Tieliikelaitos ei võta liigseid töötajaid üle.

| (135) | Soome viitab ka Esimese Astme Kohtu otsusele Combusi kohtuasjas, (25) milles kohus käsitles sarnast personalisiirdega seotud olukorda. Kõnealuses asjas leidis kohus, et ühekordne makse, mille Taani riik tegi Combusi töötajatele, kes olid nõus loobuma oma ametniku staatusest ja asuma nimetatud ettevõtja juures tööle töölepingu alusel, ei olnud riigiabi. Esimese Astme Kohus sedastas, et asjaomane meede ei vähendanud ettevõtja eelarves tavaliselt eeldatavaid kohustusi. |
| --- | --- |

(135)

Soome viitab ka Esimese Astme Kohtu otsusele Combusi kohtuasjas, (25) milles kohus käsitles sarnast personalisiirdega seotud olukorda. Kõnealuses asjas leidis kohus, et ühekordne makse, mille Taani riik tegi Combusi töötajatele, kes olid nõus loobuma oma ametniku staatusest ja asuma nimetatud ettevõtja juures tööle töölepingu alusel, ei olnud riigiabi. Esimese Astme Kohus sedastas, et asjaomane meede ei vähendanud ettevõtja eelarves tavaliselt eeldatavaid kohustusi.

| (136) | Teede haldamise ja hooldamise sektori reform toimus Soomes Combusi omaga sarnases olukorras. Seda, et Tieliikelaitos ei maksnud hüvitist nendele töötajatele, kes viidi üle riigiasutustesse, kaasa arvatud maanteede ametisse, ei saa pidada riigiabiks. |
| --- | --- |

(136)

Teede haldamise ja hooldamise sektori reform toimus Soomes Combusi omaga sarnases olukorras. Seda, et Tieliikelaitos ei maksnud hüvitist nendele töötajatele, kes viidi üle riigiasutustesse, kaasa arvatud maanteede ametisse, ei saa pidada riigiabiks.

| (137) | Soome arvates ei vähenda Combusi kohtuotsuse kohaldatavust kuidagi Esimese Astme Kohtu otsused, millele komisjon on menetluse algatamise otsuses viidanud (Altmark Trans (26) ja Prantsusmaa vs. komisjon (27)). Nimetatud kohtuotsused eelnevad ajaliselt Combusi kohtuotsusele ja Esimese Astme Kohus võttis neid seega paratamatult arvesse. |
| --- | --- |

(137)

Soome arvates ei vähenda Combusi kohtuotsuse kohaldatavust kuidagi Esimese Astme Kohtu otsused, millele komisjon on menetluse algatamise otsuses viidanud (Altmark Trans (26) ja Prantsusmaa vs. komisjon (27)). Nimetatud kohtuotsused eelnevad ajaliselt Combusi kohtuotsusele ja Esimese Astme Kohus võttis neid seega paratamatult arvesse.

| (138) | Veel väidab Soome, et kui meetme eesmärk ei ole anda eelist, mis mõjutaks riigieelarvet, ei ole see riigi ressursside üleandmine ega seega riigiabi (28). Soome leiab, et haldusmeetmed, mis ei avalda mõju riigi rahandusele, ei ole riigiabi. |
| --- | --- |

(138)

Veel väidab Soome, et kui meetme eesmärk ei ole anda eelist, mis mõjutaks riigieelarvet, ei ole see riigi ressursside üleandmine ega seega riigiabi (28). Soome leiab, et haldusmeetmed, mis ei avalda mõju riigi rahandusele, ei ole riigiabi.

| (139) | Soome on seega arvamusel, et riigil ei jäänud tulu saamata seetõttu, et ta nõustus võtma tööle 116 Tieliikelaitose endist töötajat ja maksma neile palka. Ühtegi töötajat ei määratud ametisse, hindamata nende sobivust asjaomasele ametikohale. Personalisiire Tieliikelaitosest avalik-õiguslikesse asutustesse oli võimalik ainult juhul, kui ametikoht oli vakantne ja kui see oli avalikustatud. Kui Tieliikelaitosest ei leitud sobivat kandidaati, kaaluti teisi. |
| --- | --- |

(139)

Soome on seega arvamusel, et riigil ei jäänud tulu saamata seetõttu, et ta nõustus võtma tööle 116 Tieliikelaitose endist töötajat ja maksma neile palka. Ühtegi töötajat ei määratud ametisse, hindamata nende sobivust asjaomasele ametikohale. Personalisiire Tieliikelaitosest avalik-õiguslikesse asutustesse oli võimalik ainult juhul, kui ametikoht oli vakantne ja kui see oli avalikustatud. Kui Tieliikelaitosest ei leitud sobivat kandidaati, kaaluti teisi.

| (140) | Seoses riigi rahaliste vahendite üleandmisega Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu probleemi lahendamiseks rõhutab Soome, et Tieliikelaitos ei saanud riigiabi 100 miljonit eurot, nagu väidavad kaebuse esitajad. Tieliikelaitos sai maanteede ametilt 68 miljonit eurot teenuseprojektide rahastamiseks (68 miljonist läks ligikaudu 56 miljonit personalikulude katteks ning ülejäänu kulutati materjalidele ja muudele töötajatega mitteseotud artiklitele). Lisaks maksis maanteede amet 20,1 miljonit eurot personali kohanemist soodustavate meetmete toetuseks. Koguhüvitis 88,1 miljonit eurot ei katnud kõiki ülepaisutatud koosseisu põhjustatud kulusid. Eksperdiotsuse kohaselt põhjustasid liigsed töötajad aastatel 2001–2004 struktuurilise halvemuse suuruses 157 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(140)

Seoses riigi rahaliste vahendite üleandmisega Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu probleemi lahendamiseks rõhutab Soome, et Tieliikelaitos ei saanud riigiabi 100 miljonit eurot, nagu väidavad kaebuse esitajad. Tieliikelaitos sai maanteede ametilt 68 miljonit eurot teenuseprojektide rahastamiseks (68 miljonist läks ligikaudu 56 miljonit personalikulude katteks ning ülejäänu kulutati materjalidele ja muudele töötajatega mitteseotud artiklitele). Lisaks maksis maanteede amet 20,1 miljonit eurot personali kohanemist soodustavate meetmete toetuseks. Koguhüvitis 88,1 miljonit eurot ei katnud kõiki ülepaisutatud koosseisu põhjustatud kulusid. Eksperdiotsuse kohaselt põhjustasid liigsed töötajad aastatel 2001–2004 struktuurilise halvemuse suuruses 157 miljonit eurot.

| (141) | Soome märgib, et Tieliikelaitose raamatupidamisaruannete koostamisel järgiti usaldusväärse raamatupidamise põhimõtteid ja et raamatupidamisaruanded on auditeeritud. Raamatupidamisaruanded ei sisalda nii üksikasjalikke lisasid, nagu viitasid kaebuse esitajad. Sellegipoolest põhjendati eksperdiotsuses liigsete töötajatest põhjustatud katteta struktuurilist halvemust (kokku 69 miljonit eurot, st 157 miljonit eurot – 88 miljonit eurot) järgmiselt. |
| --- | --- |

(141)

Soome märgib, et Tieliikelaitose raamatupidamisaruannete koostamisel järgiti usaldusväärse raamatupidamise põhimõtteid ja et raamatupidamisaruanded on auditeeritud. Raamatupidamisaruanded ei sisalda nii üksikasjalikke lisasid, nagu viitasid kaebuse esitajad. Sellegipoolest põhjendati eksperdiotsuses liigsete töötajatest põhjustatud katteta struktuurilist halvemust (kokku 69 miljonit eurot, st 157 miljonit eurot – 88 miljonit eurot) järgmiselt.

| (142) | Esiteks ei katnud maanteede amet kõiki eriteenuseprojektide kulusid. Ta ei katnud näiteks asjaomaseid järelevalvekulusid, mis olid hinnanguliselt 2,8 miljonit eurot nelja aasta jooksul. Üleminekuperioodil olid teenuseprojektid koguni kahjumis 1,4 miljoni euroga, millele lisandusid nimetatud järelevalvekulud (kahjumi arvutamisel lahutati teenuseprojekti tulust teenuseprojekti palga- ja materjalikulu). Seega põhjustasid teenuseprojektid Tieliikelaitosele halvemuse puhasväärtusega 4,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(142)

Esiteks ei katnud maanteede amet kõiki eriteenuseprojektide kulusid. Ta ei katnud näiteks asjaomaseid järelevalvekulusid, mis olid hinnanguliselt 2,8 miljonit eurot nelja aasta jooksul. Üleminekuperioodil olid teenuseprojektid koguni kahjumis 1,4 miljoni euroga, millele lisandusid nimetatud järelevalvekulud (kahjumi arvutamisel lahutati teenuseprojekti tulust teenuseprojekti palga- ja materjalikulu). Seega põhjustasid teenuseprojektid Tieliikelaitosele halvemuse puhasväärtusega 4,2 miljonit eurot.

| (143) | Teiseks ei olnud rahalised vahendid, mis maanteede amet andis uute töökohtade otsimise, täiend- ja ümberõppe ning eelpensionile jäämise toetuste meetmeteks, piisavad. Tieliikelaitos pidi seetõttu katma personali kohanemiskuludest üle 20 miljoni euro omavahenditest (sellest 12,8 miljonit eurot maksti välja aastatel 2004 ja 2005). |
| --- | --- |

(143)

Teiseks ei olnud rahalised vahendid, mis maanteede amet andis uute töökohtade otsimise, täiend- ja ümberõppe ning eelpensionile jäämise toetuste meetmeteks, piisavad. Tieliikelaitos pidi seetõttu katma personali kohanemiskuludest üle 20 miljoni euro omavahenditest (sellest 12,8 miljonit eurot maksti välja aastatel 2004 ja 2005).

| (144) | Kolmandaks pidi Tieliikelaitos kandma personalimeetmete tõttu lisandunud halduskulud, mis olid üleminekuperioodil hinnanguliselt 2,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(144)

Kolmandaks pidi Tieliikelaitos kandma personalimeetmete tõttu lisandunud halduskulud, mis olid üleminekuperioodil hinnanguliselt 2,8 miljonit eurot.

| (145) | Neljandaks pidi Tieliikelaitos kandma ka kauaaegsete riigiteenistujate kategooriasse kuuluvate töötajate soodsamate puhkusetingimustega (50 % pikem puhkus) kaasnevad lisakulud. Selliste lisakulude suurus oli üleminekuperioodi 4 aasta jooksul hinnanguliselt 42 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(145)

Neljandaks pidi Tieliikelaitos kandma ka kauaaegsete riigiteenistujate kategooriasse kuuluvate töötajate soodsamate puhkusetingimustega (50 % pikem puhkus) kaasnevad lisakulud. Selliste lisakulude suurus oli üleminekuperioodi 4 aasta jooksul hinnanguliselt 42 miljonit eurot.

| (146) | Igal juhul on pensioniskeemid Tieliikelaitosele suureks koormaks. Isegi pärast Tieliikelaitose ümberkujundamist riigiettevõtteks jäid tema töötajad 20. mai 1966. aasta riigipensionide seaduse nr 280 kohaldamisalasse, mis tähendab, et riigiettevõte pidi pensionifondi tegema riikliku tööandja sissemakseid, mis on suuremad kui erasektori tööandja sissemaksed. Riigipensionide seaduse muutmise seadus (nr 679, 30. juuli 2004) ühtlustab era- ja avaliku sektori pensioni sissemaksed ja töötajate pensionid, kuid alles pikema aja jooksul. 2005. aastal oli erasektori tööandjate pensionifondi sissemaksete määr 16,8 %. Seevastu Tieliikelaitose pensionifondi sissemaksed määrati kindlaks eraldi ja need olid 2005. aastal 21,13 %. |
| --- | --- |

(146)

Igal juhul on pensioniskeemid Tieliikelaitosele suureks koormaks. Isegi pärast Tieliikelaitose ümberkujundamist riigiettevõtteks jäid tema töötajad 20. mai 1966. aasta riigipensionide seaduse nr 280 kohaldamisalasse, mis tähendab, et riigiettevõte pidi pensionifondi tegema riikliku tööandja sissemakseid, mis on suuremad kui erasektori tööandja sissemaksed. Riigipensionide seaduse muutmise seadus (nr 679, 30. juuli 2004) ühtlustab era- ja avaliku sektori pensioni sissemaksed ja töötajate pensionid, kuid alles pikema aja jooksul. 2005. aastal oli erasektori tööandjate pensionifondi sissemaksete määr 16,8 %. Seevastu Tieliikelaitose pensionifondi sissemaksed määrati kindlaks eraldi ja need olid 2005. aastal 21,13 %.

| (147) | Lisaks korrigeeriti Tieliikelaitose kollektiivlepinguid seoses haiguspuhkuse korral makstava töötasuga alles 16. veebruaril 2005, et viia asjaomased sätted vastavusse erasektori lepingute samasisuliste tingimustega. Varem olid kõnealused tingimused Tieliikelaitosele kulukamad kui erasektori tööandjatele kehtinud tingimused. |
| --- | --- |

(147)

Lisaks korrigeeriti Tieliikelaitose kollektiivlepinguid seoses haiguspuhkuse korral makstava töötasuga alles 16. veebruaril 2005, et viia asjaomased sätted vastavusse erasektori lepingute samasisuliste tingimustega. Varem olid kõnealused tingimused Tieliikelaitosele kulukamad kui erasektori tööandjatele kehtinud tingimused.

| (148) | Kokkuvõttes märgib Soome, et kõnealuste töötajate töölepingute tingimused on ikkagi paremad kui eraõiguslike ettevõtete töötajate omad. See on tõsi vaatamata sellele, et 2005. aastal kollektiivlepingutesse tehtud muudatused lähendasid Tieliikelaitose töölepingute tingimusi erasektori omadele. Näiteks iga-aastase puhkusega seonduvad õigused, mis põhinevad riigiteenistujatele kohaldatavate sätetega võrdväärsetel lepingutingimustel, on ikkagi ulatuslikumad kui need, mis on erasektori töötajatel. Võrreldes eraõiguslikele ettevõtjatele kehtivate tingimustega võib töölepingute tingimusi tervikuna, kaasa arvatud pensionitingimused, pidada ilmselgelt koormaks. |
| --- | --- |

(148)

Kokkuvõttes märgib Soome, et kõnealuste töötajate töölepingute tingimused on ikkagi paremad kui eraõiguslike ettevõtete töötajate omad. See on tõsi vaatamata sellele, et 2005. aastal kollektiivlepingutesse tehtud muudatused lähendasid Tieliikelaitose töölepingute tingimusi erasektori omadele. Näiteks iga-aastase puhkusega seonduvad õigused, mis põhinevad riigiteenistujatele kohaldatavate sätetega võrdväärsetel lepingutingimustel, on ikkagi ulatuslikumad kui need, mis on erasektori töötajatel. Võrreldes eraõiguslikele ettevõtjatele kehtivate tingimustega võib töölepingute tingimusi tervikuna, kaasa arvatud pensionitingimused, pidada ilmselgelt koormaks.

5.6.   Tieliikelaitose maaostudega seotud maksumeede

| (149) | Tulumaksuseaduse § 49 lg 1 p 4 kohaselt lahutatakse maksukohustuslase (v.a piiratud vastutusega äriühingu, täis- või usaldusühingu) kapitalikasvu maksustatava tulu arvutamiseks müügihinnast või tegelikust soetusmaksumusest, olenevalt sellest, kumb on suurem, 80 %, tingimusel et kinnisasi müüakse riigile, maakonnale, omavalitsusele või omavalitsuste ühisele ametiasutusele. Kapitalikasvu maksustatav tulu oleks seega kuni 20 % müügihinnast. Kapitalikasvu maksustatava tulu suuruse kindlaksmääramiseks võiksid asjaomased müüjad seega arvata müügihinnast maha 30 % või 60 % rohkem, kui nad võiksid maha arvata maksustamise üldnormide alusel, sõltuvalt sellest, kas müüdud maa oli nende valduses olnud alla või üle 10 aasta. |
| --- | --- |

(149)

Tulumaksuseaduse § 49 lg 1 p 4 kohaselt lahutatakse maksukohustuslase (v.a piiratud vastutusega äriühingu, täis- või usaldusühingu) kapitalikasvu maksustatava tulu arvutamiseks müügihinnast või tegelikust soetusmaksumusest, olenevalt sellest, kumb on suurem, 80 %, tingimusel et kinnisasi müüakse riigile, maakonnale, omavalitsusele või omavalitsuste ühisele ametiasutusele. Kapitalikasvu maksustatav tulu oleks seega kuni 20 % müügihinnast. Kapitalikasvu maksustatava tulu suuruse kindlaksmääramiseks võiksid asjaomased müüjad seega arvata müügihinnast maha 30 % või 60 % rohkem, kui nad võiksid maha arvata maksustamise üldnormide alusel, sõltuvalt sellest, kas müüdud maa oli nende valduses olnud alla või üle 10 aasta.

| (150) | Maade võõrandamise suhtes Tieliikelaitosele / tema eelkäijale kohaldati algusest peale kontsessioonikava (29). See tähendab, et ka Tieliikelaitose eelkäija, maanteede talitus, sai kaudselt kasu samast meetmest. Soome ametiasutused rõhutavad seetõttu, et isegi kui kõnealune meede oli kaudne riigiabi Tieliikelaitose heaks, on see kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abi mõistega. |
| --- | --- |

(150)

Maade võõrandamise suhtes Tieliikelaitosele / tema eelkäijale kohaldati algusest peale kontsessioonikava (29). See tähendab, et ka Tieliikelaitose eelkäija, maanteede talitus, sai kaudselt kasu samast meetmest. Soome ametiasutused rõhutavad seetõttu, et isegi kui kõnealune meede oli kaudne riigiabi Tieliikelaitose heaks, on see kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abi mõistega.

| (151) | Kõnealuse seaduse § 49 muudeti 2004. aasta juulis (30) nii, et see ei ole enam kohaldatav, kui kinnisasi müüakse riigiettevõttele muuks otstarbeks kui looduskaitse, kasutamine relvajõudude poolt ja uurimis- või muu sarnane sotsiaalne tegevus. Seetõttu kohaldatakse tulule, mida Tieliikelaitos maa-alade müügist sai, tavalist kapitalikasvu tulumaksu. |
| --- | --- |

(151)

Kõnealuse seaduse § 49 muudeti 2004. aasta juulis (30) nii, et see ei ole enam kohaldatav, kui kinnisasi müüakse riigiettevõttele muuks otstarbeks kui looduskaitse, kasutamine relvajõudude poolt ja uurimis- või muu sarnane sotsiaalne tegevus. Seetõttu kohaldatakse tulule, mida Tieliikelaitos maa-alade müügist sai, tavalist kapitalikasvu tulumaksu.

5.7.   Tieliikelaitosele määramata ajaks antud eelised: pankrotiõiguse ja ettevõtte tulumaksu õiguse Tieliikelaitosele kohaldatavuse välistamine

| (152) | Seoses Tieliikelaitosele tähtajatult antud eelistega rõhutavad Soome ametiasutused, et isegi kui need meetmed on riigiabi, on need kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abi mõistega. |
| --- | --- |

(152)

Seoses Tieliikelaitosele tähtajatult antud eelistega rõhutavad Soome ametiasutused, et isegi kui need meetmed on riigiabi, on need kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abi mõistega.

| (153) | Tieliikelaitosele ja kõnealuse majandusüksuse eelkäijate suhtes (31. detsembrini 1997 maanteede talitus kui selline, 1. jaanuarist 1998 kuni 31. detsembrini 2000 maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru) ei ole kunagi kohaldatud ei pankrotiseadust ega ettevõtte tulumaksu üldeeskirju. |
| --- | --- |

(153)

Tieliikelaitosele ja kõnealuse majandusüksuse eelkäijate suhtes (31. detsembrini 1997 maanteede talitus kui selline, 1. jaanuarist 1998 kuni 31. detsembrini 2000 maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru) ei ole kunagi kohaldatud ei pankrotiseadust ega ettevõtte tulumaksu üldeeskirju.

| (154) | Kirjeldatud olukord valitses enne teehoiuteenuste sektori liberaliseerimist Soomes (määruse 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkt v) ajal, mil Soome ei olnud ELiga isegi veel ühinenud (määruse 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkt i). |
| --- | --- |

(154)

Kirjeldatud olukord valitses enne teehoiuteenuste sektori liberaliseerimist Soomes (määruse 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkt v) ajal, mil Soome ei olnud ELiga isegi veel ühinenud (määruse 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkt i).

| (155) | Soome ametiasutused võtavad endale kohustuse muuta Tieliikelaitos riigi osalusega piiratud vastutusega äriühinguks, mille suhtes kohaldatakse hiljemalt alates 1. märtsist 2008 tavapäraseid pankrotti ja ettevõtte tulumaksu käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

(155)

Soome ametiasutused võtavad endale kohustuse muuta Tieliikelaitos riigi osalusega piiratud vastutusega äriühinguks, mille suhtes kohaldatakse hiljemalt alates 1. märtsist 2008 tavapäraseid pankrotti ja ettevõtte tulumaksu käsitlevaid eeskirju.

5.7.1.   Pankrotiõigus

| (156) | See, et Tieliikelaitosele ja maanteede talitusele ei saa pankrotti välja kuulutada, tuleneb Tieliikelaitose kui riigiettevõtte ja maanteede talituse kui riigiasutuse staatusest. |
| --- | --- |

(156)

See, et Tieliikelaitosele ja maanteede talitusele ei saa pankrotti välja kuulutada, tuleneb Tieliikelaitose kui riigiettevõtte ja maanteede talituse kui riigiasutuse staatusest.

| (157) | Soome ametiasutused märgivad, et vastavalt komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes käsitatakse riigiabina selliste ettevõtjate soodsamaid rahastamistingimusi, kelle suhtes ei ole nende õigusliku vormi tõttu võimalik pankrotti välja kuulutada. Soome ametiasutused leiavad siiski, et Tieliikelaitosele ei saanud osaks sellised soodsamad rahastamistingimused, kuna Tieliikelaitos ei pidanud rahalisi vahendeid laenama. |
| --- | --- |

(157)

Soome ametiasutused märgivad, et vastavalt komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes käsitatakse riigiabina selliste ettevõtjate soodsamaid rahastamistingimusi, kelle suhtes ei ole nende õigusliku vormi tõttu võimalik pankrotti välja kuulutada. Soome ametiasutused leiavad siiski, et Tieliikelaitosele ei saanud osaks sellised soodsamad rahastamistingimused, kuna Tieliikelaitos ei pidanud rahalisi vahendeid laenama.

| (158) | Tieliikelaitose pankroti ja sellest tuleneva riigi vastutuse realiseerimise ohtu ei ole kunagi olnud. |
| --- | --- |

(158)

Tieliikelaitose pankroti ja sellest tuleneva riigi vastutuse realiseerimise ohtu ei ole kunagi olnud.

| (159) | Seetõttu ei olnud Soome ametiasutuste sõnul Tieliikelaitosel võimalik saada konkurentsieelist võrreldes eraõiguslikest ettevõtjatest konkurentidega. |
| --- | --- |

(159)

Seetõttu ei olnud Soome ametiasutuste sõnul Tieliikelaitosel võimalik saada konkurentsieelist võrreldes eraõiguslikest ettevõtjatest konkurentidega.

| (160) | Mis puutub võõrfinantseeringu kasutamisse lähitulevikus, siis riigiettevõtete seadusega kehtestatud tagatistasu seab laenuturul riigiettevõtted samasse olukorda nende ettevõtetega, mis tegutsevad ilma riigi garantiideta (vt osa 2.4.6). |
| --- | --- |

(160)

Mis puutub võõrfinantseeringu kasutamisse lähitulevikus, siis riigiettevõtete seadusega kehtestatud tagatistasu seab laenuturul riigiettevõtted samasse olukorda nende ettevõtetega, mis tegutsevad ilma riigi garantiideta (vt osa 2.4.6).

| (161) | Soome valitsus on iga-aastase tasu regulaarsel läbivaatamisel võrdluseks kasutanud riigi sarivõlakirjade ja investeerimiskõlblike ettevõtete võlakirjade vahelist tulude erinevust turul, mis kajastus JP Morgani ärilaenude indeksis. Uut tasu võetakse laenudelt, mis on antud pärast kõnealust korrigeerimist. |
| --- | --- |

(161)

Soome valitsus on iga-aastase tasu regulaarsel läbivaatamisel võrdluseks kasutanud riigi sarivõlakirjade ja investeerimiskõlblike ettevõtete võlakirjade vahelist tulude erinevust turul, mis kajastus JP Morgani ärilaenude indeksis. Uut tasu võetakse laenudelt, mis on antud pärast kõnealust korrigeerimist.

| (162) | Soome ametiasutused ei nõustu kaebuse esitajate seisukohaga, et tagatistasu on võrreldav eraettevõtete hüpoteegikuludega. Hüpoteegi seadmine on ühekordne kulu, samas kui tagatistasu on iga-aastane kulu. Hüpoteegitasud on suurte laenude korral suhteliselt väikesed ja asjaomase laenu puhul oleks tagatiseks antud kommertspant. Tagatistasu vastab tegelikult pigem Euriborile lisanduvale intressile. |
| --- | --- |

(162)

Soome ametiasutused ei nõustu kaebuse esitajate seisukohaga, et tagatistasu on võrreldav eraettevõtete hüpoteegikuludega. Hüpoteegi seadmine on ühekordne kulu, samas kui tagatistasu on iga-aastane kulu. Hüpoteegitasud on suurte laenude korral suhteliselt väikesed ja asjaomase laenu puhul oleks tagatiseks antud kommertspant. Tagatistasu vastab tegelikult pigem Euriborile lisanduvale intressile.

5.7.2.   Maksuõigus

| (163) | Riigi haldussüsteemis tegutsevate ettevõtjate tulumaksukohustus määratakse sama moodi nagu riigiettevõtete maksukohustus, st vastavalt tulumaksuseaduse §-le 21. Tieliikelaitose eelkäija (maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru) ei olnud seega tulumaksukohustuslane. Tulumaksuseaduse § 21 sisaldus juba 1. jaanuaril 1993 jõustunud tulumaksuseaduse esimeses redaktsioonis. Varem kehtinud tulu- ja omandimaksuseadused (31) sisaldasid sarnaseid sätteid riigi ja tema ettevõtjate tulumaksukohustuse kohta. |
| --- | --- |

(163)

Riigi haldussüsteemis tegutsevate ettevõtjate tulumaksukohustus määratakse sama moodi nagu riigiettevõtete maksukohustus, st vastavalt tulumaksuseaduse §-le 21. Tieliikelaitose eelkäija (maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru) ei olnud seega tulumaksukohustuslane. Tulumaksuseaduse § 21 sisaldus juba 1. jaanuaril 1993 jõustunud tulumaksuseaduse esimeses redaktsioonis. Varem kehtinud tulu- ja omandimaksuseadused (31) sisaldasid sarnaseid sätteid riigi ja tema ettevõtjate tulumaksukohustuse kohta.

| (164) | Kuigi Tieliikelaitos ei maksa riigile oma kasumilt ettevõtte tulumaksu, väidavad Soome ametiasutused, et seda asjaolu võetakse arvesse, kui tehakse iga-aastane otsus Tieliikelaitose kasumi riigieelarvesse kandmise kohta. |
| --- | --- |

(164)

Kuigi Tieliikelaitos ei maksa riigile oma kasumilt ettevõtte tulumaksu, väidavad Soome ametiasutused, et seda asjaolu võetakse arvesse, kui tehakse iga-aastane otsus Tieliikelaitose kasumi riigieelarvesse kandmise kohta.

| (165) | Tieliikelaitose kogukasum üleminekuperioodil oli 62 miljonit eurot ja esimese nelja aasta jooksul kandis Tieliikelaitos riigi eelarvesse oma kasumist üle 59 % (37,3 miljonit eurot). Kasumi riigieelarvesse ülekandmise protsent on olnud vahemikus 47 % ja 71 %. Üleminekuperioodil oleks Tieliikelaitose teoreetiline maksusumma 29 % maksumäära juures olnud alla 18 miljoni euro. |
| --- | --- |

(165)

Tieliikelaitose kogukasum üleminekuperioodil oli 62 miljonit eurot ja esimese nelja aasta jooksul kandis Tieliikelaitos riigi eelarvesse oma kasumist üle 59 % (37,3 miljonit eurot). Kasumi riigieelarvesse ülekandmise protsent on olnud vahemikus 47 % ja 71 %. Üleminekuperioodil oleks Tieliikelaitose teoreetiline maksusumma 29 % maksumäära juures olnud alla 18 miljoni euro.

| (166) | Soome ametiasutuste arvates võib asjakohase teabe võrdleva analüüsi puhul võtta võrdluse aluseks sellised ettevõtted nagu YIT Group ja Lemminkäinen Group (esimese kontserni aastakäive on üle 3 miljardi euro ja teise oma ligi 2 miljardit eurot), mis on Tieliikelaitose peamised eraõiguslikest ettevõtjatest konkurendid. Aastatel 2001–2004 moodustas Bloombergi andmete kohaselt dividendide ja ettevõtte tulumaksu osakaal kokku YIT Groupi maksustamiseelsest kasumist 68 % ja Lemminkäinen Groupi omast 63 %. Selle perioodi iga-aastased indeksid olid YIT Groupi puhul vahemikus 58 % ja 85 % maksustamiseelsest kasumist ning Lemminkäinen Groupi puhul vahemikus 37 % ja 98 %. |
| --- | --- |

(166)

Soome ametiasutuste arvates võib asjakohase teabe võrdleva analüüsi puhul võtta võrdluse aluseks sellised ettevõtted nagu YIT Group ja Lemminkäinen Group (esimese kontserni aastakäive on üle 3 miljardi euro ja teise oma ligi 2 miljardit eurot), mis on Tieliikelaitose peamised eraõiguslikest ettevõtjatest konkurendid. Aastatel 2001–2004 moodustas Bloombergi andmete kohaselt dividendide ja ettevõtte tulumaksu osakaal kokku YIT Groupi maksustamiseelsest kasumist 68 % ja Lemminkäinen Groupi omast 63 %. Selle perioodi iga-aastased indeksid olid YIT Groupi puhul vahemikus 58 % ja 85 % maksustamiseelsest kasumist ning Lemminkäinen Groupi puhul vahemikus 37 % ja 98 %.

| (167) | 2005. aastal, s.o esimesel aastal pärast üleminekuperioodi, kanti riigieelarvesse üle 69 % kasumist (4,6 miljonit eurot). 2006. aastal oli see näitaja 50 % (4,8 miljonit eurot). Konkureerivate ettevõtete aastaaruannete kohaselt maksti YIT Groupi ja Lemminkäinen Groupi kasumist dividendide ja ettevõtte tulumaksuna 2005. aastal vastavalt 52 % ja 59 % ning 2006. aastal vastavalt 50 % ja 61 %. |
| --- | --- |

(167)

2005. aastal, s.o esimesel aastal pärast üleminekuperioodi, kanti riigieelarvesse üle 69 % kasumist (4,6 miljonit eurot). 2006. aastal oli see näitaja 50 % (4,8 miljonit eurot). Konkureerivate ettevõtete aastaaruannete kohaselt maksti YIT Groupi ja Lemminkäinen Groupi kasumist dividendide ja ettevõtte tulumaksuna 2005. aastal vastavalt 52 % ja 59 % ning 2006. aastal vastavalt 50 % ja 61 %.

| (168) | Soome leiab, et riik on oma omanikuõigusi kasutades saanud Tieliikelaitosest kogu tegevusaja jooksul palju rohkem tulu, kui oleks olnud ettevõtte tulumaks sama suure kasumi pealt. |
| --- | --- |

(168)

Soome leiab, et riik on oma omanikuõigusi kasutades saanud Tieliikelaitosest kogu tegevusaja jooksul palju rohkem tulu, kui oleks olnud ettevõtte tulumaks sama suure kasumi pealt.

| (169) | Soome märgib lisaks, et riigiettevõtetele kohaldatakse samu käibemaksu, vara võõrandamise maksu ja kinnisvaramaksu määrasid nagu piiratud vastutusega äriühingutele. |
| --- | --- |

(169)

Soome märgib lisaks, et riigiettevõtetele kohaldatakse samu käibemaksu, vara võõrandamise maksu ja kinnisvaramaksu määrasid nagu piiratud vastutusega äriühingutele.

5.8.   Tieliikelaitose eristaatusest tulenevad kohustused

5.8.1.   Avalike teenuste osutamise kohustus

| (170) | Soome leiab, et isegi kui komisjon otsustaks, et Tieliikelaitosele anti riigiabi, tuleks sellist abi pidada vajalikuks, et hüvitada kulud, mis Tieliikelaitosel tekivad talle Tieliikelaitose seadusega pandud eriülesannete tõttu (vt osa 2.3). |
| --- | --- |

(170)

Soome leiab, et isegi kui komisjon otsustaks, et Tieliikelaitosele anti riigiabi, tuleks sellist abi pidada vajalikuks, et hüvitada kulud, mis Tieliikelaitosel tekivad talle Tieliikelaitose seadusega pandud eriülesannete tõttu (vt osa 2.3).

| (171) | Kuna Tieliikelaitosele on pandud kohustus osaleda kõigis teehoolduslepingute hangetes, samuti kohustus tagada tellimuste esitamise korras ja lepingutes sätestatud kvaliteedinõuete täitmine ja järelevalve, edendatakse kõnealuse eriülesandega ka toimivat konkurentsi hoolduslepingute valdkonnas, kuna eraõiguslike ettevõtjate kõrval peaks lepingute saamiseks hankemenetluses pakkumisi esitama ka Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(171)

Kuna Tieliikelaitosele on pandud kohustus osaleda kõigis teehoolduslepingute hangetes, samuti kohustus tagada tellimuste esitamise korras ja lepingutes sätestatud kvaliteedinõuete täitmine ja järelevalve, edendatakse kõnealuse eriülesandega ka toimivat konkurentsi hoolduslepingute valdkonnas, kuna eraõiguslike ettevõtjate kõrval peaks lepingute saamiseks hankemenetluses pakkumisi esitama ka Tieliikelaitos.

| (172) | Mis puutub ettevõtja kohustusse olla valmis osutama oma teenuseid eriolukorras, siis leidis Soome, et selline korraldus on vajalik, kuna eriolukorras võib olla vajadus rakendada mitmesuguseid teehooldusmeetmeid väga kiiresti ja tavapärasest erineval viisil. |
| --- | --- |

(172)

Mis puutub ettevõtja kohustusse olla valmis osutama oma teenuseid eriolukorras, siis leidis Soome, et selline korraldus on vajalik, kuna eriolukorras võib olla vajadus rakendada mitmesuguseid teehooldusmeetmeid väga kiiresti ja tavapärasest erineval viisil.

| (173) | Soome arvates võib selliseid eriülesandeid pidada EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 nimetatud avalike teenuste osutamise kohustuseks. Ta leiab, et kõnealune kohustus põhjustab Tieliikelaitosele märkimisväärseid kulusid. |
| --- | --- |

(173)

Soome arvates võib selliseid eriülesandeid pidada EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 nimetatud avalike teenuste osutamise kohustuseks. Ta leiab, et kõnealune kohustus põhjustab Tieliikelaitosele märkimisväärseid kulusid.

| (174) | Seoses kohustusega osaleda avalike teede hooldamise ja parvlaevateenuse üleriigilise osutamise teenuse hangetes märgivad Soome ametiasutused, et asjaomaseid kulusid on keeruline täpselt hinnata. |
| --- | --- |

(174)

Seoses kohustusega osaleda avalike teede hooldamise ja parvlaevateenuse üleriigilise osutamise teenuse hangetes märgivad Soome ametiasutused, et asjaomaseid kulusid on keeruline täpselt hinnata.

| (175) | Eksperdiotsuse järgi põhjustas eriolukorraks valmisolek Tieliikelaitosele üleminekuperioodil (2001–2004) lisakulusid ligikaudu 4,6 miljoni euro ulatuses. Need kulud tekkisid eelkõige seoses Tieliikelaitose kohustusega hoida 2004. aasta lõpuni vedelkütuste julgeolekuvarusid (asjaomased kulud olid 2,2 miljonit eurot). Muud kuluartiklid olid järgmised:






  — | eriolukorraks mõeldud silla tasuta ladustamine, hooldus ja remont 2001. aastal (0,4 miljonit eurot); |
| --- | --- | --- |

(175)

Eksperdiotsuse järgi põhjustas eriolukorraks valmisolek Tieliikelaitosele üleminekuperioodil (2001–2004) lisakulusid ligikaudu 4,6 miljoni euro ulatuses. Need kulud tekkisid eelkõige seoses Tieliikelaitose kohustusega hoida 2004. aasta lõpuni vedelkütuste julgeolekuvarusid (asjaomased kulud olid 2,2 miljonit eurot). Muud kuluartiklid olid järgmised:

—

eriolukorraks mõeldud silla tasuta ladustamine, hooldus ja remont 2001. aastal (0,4 miljonit eurot);

| — | ettevalmistustöö korraldamine teenindusrühma ja peakontori tasandil (0,6 miljonit eurot) ja |
| --- | --- |

—

ettevalmistustöö korraldamine teenindusrühma ja peakontori tasandil (0,6 miljonit eurot) ja

| — | teeninduslepingus ettenähtud kohustus teha ettevalmistusi ja korraldada väljaõpet (1,4 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

teeninduslepingus ettenähtud kohustus teha ettevalmistusi ja korraldada väljaõpet (1,4 miljonit eurot).

| (176) | Soome ametiasutused leiavad igal juhul, et need kulutused on oluliselt suuremad kui Tieliikelaitosele eraldatud ressursid. |
| --- | --- |

(176)

Soome ametiasutused leiavad igal juhul, et need kulutused on oluliselt suuremad kui Tieliikelaitosele eraldatud ressursid.

| (177) | Soome ametiasutused märgivad, et selliseid kulusid ei pea katma pinnasetööde- ja ehitussektoris tegutsevad eraõiguslikud ettevõtjad. |
| --- | --- |

(177)

Soome ametiasutused märgivad, et selliseid kulusid ei pea katma pinnasetööde- ja ehitussektoris tegutsevad eraõiguslikud ettevõtjad.

| (178) | Seoses kaebuse esitajate väitega, mille kohaselt maksab maanteede amet 5 000 euro suurust tasu hankemenetluses osalemise eest, märgivad Soome ametiasutused, et maanteede amet on kaebuse esitajate nimetatud tasu maksnud kõigi hoolduslepingute hangetes esitatud pakkumiste puhul, mis vastavad pakkumise kvaliteedinõuetele. Sellist kõigile pakkujatele makstud hüvitist tuleb eristada avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest makstud hüvitisest. Kõigile pakkujatele makstud hüvitis ei tee olematuks tõsiasja, et Tieliikelaitosel tekkisid kulud seoses tema kohustusega osaleda kõigis konkurentsil põhinevates hangetes. |
| --- | --- |

(178)

Seoses kaebuse esitajate väitega, mille kohaselt maksab maanteede amet 5 000 euro suurust tasu hankemenetluses osalemise eest, märgivad Soome ametiasutused, et maanteede amet on kaebuse esitajate nimetatud tasu maksnud kõigi hoolduslepingute hangetes esitatud pakkumiste puhul, mis vastavad pakkumise kvaliteedinõuetele. Sellist kõigile pakkujatele makstud hüvitist tuleb eristada avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest makstud hüvitisest. Kõigile pakkujatele makstud hüvitis ei tee olematuks tõsiasja, et Tieliikelaitosel tekkisid kulud seoses tema kohustusega osaleda kõigis konkurentsil põhinevates hangetes.

5.8.2.   Muud Tieliikelaitose tegevusele kehtestatud kohustused

| (179) | Tieliikelaitose tegevust piirati üleminekuperioodil üsna märkimisväärselt, mis ei kehtinud aga eraõiguslike ettevõtjate kohta, näiteks sektori reguleerimine, piirangud tütarettevõtjatele, kontsernisiseste siirete keeld ja rahvusvahelise tegevuse piiramine. |
| --- | --- |

(179)

Tieliikelaitose tegevust piirati üleminekuperioodil üsna märkimisväärselt, mis ei kehtinud aga eraõiguslike ettevõtjate kohta, näiteks sektori reguleerimine, piirangud tütarettevõtjatele, kontsernisiseste siirete keeld ja rahvusvahelise tegevuse piiramine.

| (180) | Nagu ilmneb eksperdiotsusest, põhjustas rahvusvahelise tegevuse piiramine Tieliikelaitosele raskusi teehoolduslepingute hangetes osalemisel välisriikides (näiteks Eestis). Tieliikelaitos ei saanud välismaiste projektide puhul teha otsest pakkumist. |
| --- | --- |

(180)

Nagu ilmneb eksperdiotsusest, põhjustas rahvusvahelise tegevuse piiramine Tieliikelaitosele raskusi teehoolduslepingute hangetes osalemisel välisriikides (näiteks Eestis). Tieliikelaitos ei saanud välismaiste projektide puhul teha otsest pakkumist.

| (181) | Samuti põhjustasid Tieliikelaitosele kulusid riigiettevõtetele kehtestatud ulatuslikum aruandluskohustus võrreldes eraõiguslike ettevõtjatega ja riigiettevõtete haldusbürokraatia. |
| --- | --- |

(181)

Samuti põhjustasid Tieliikelaitosele kulusid riigiettevõtetele kehtestatud ulatuslikum aruandluskohustus võrreldes eraõiguslike ettevõtjatega ja riigiettevõtete haldusbürokraatia.

| (182) | Nõue, et Tieliikelaitos peab keskenduma oma põhitegevusele, põhjustas näiteks viivitusi Tieliikelaitose tegevuse mitmekesistamises, nt elektrienergia võrgulepingute valdkonda sisenemisel, mistõttu jäi tulu saamata. |
| --- | --- |

(182)

Nõue, et Tieliikelaitos peab keskenduma oma põhitegevusele, põhjustas näiteks viivitusi Tieliikelaitose tegevuse mitmekesistamises, nt elektrienergia võrgulepingute valdkonda sisenemisel, mistõttu jäi tulu saamata.

| (183) | Sellegipoolest nendib Soome, et eespool nimetatud struktuurilise halvemuse tõttu tekkinud kulusid on väga raske hinnata. |
| --- | --- |

(183)

Sellegipoolest nendib Soome, et eespool nimetatud struktuurilise halvemuse tõttu tekkinud kulusid on väga raske hinnata.

| (184) | Soome hinnangu kohaselt jäi Tieliikelaitosel üleminekuperioodil saamata tulu ligikaudu 1,6 miljoni euro ulatuses, kuna tal oli keelatud müüa mineraalseid täitematerjale kolmandatele isikutele. See hinnang põhineb mineraalsete täitematerjalide keskmisel võimalikul aastakäibel 3 miljonit eurot (see vastas 2006. aasta müügiprognoosile), kui piirangut ei oleks kehtestatud, ja 2006. aasta kulustruktuuril (32). |
| --- | --- |

(184)

Soome hinnangu kohaselt jäi Tieliikelaitosel üleminekuperioodil saamata tulu ligikaudu 1,6 miljoni euro ulatuses, kuna tal oli keelatud müüa mineraalseid täitematerjale kolmandatele isikutele. See hinnang põhineb mineraalsete täitematerjalide keskmisel võimalikul aastakäibel 3 miljonit eurot (see vastas 2006. aasta müügiprognoosile), kui piirangut ei oleks kehtestatud, ja 2006. aasta kulustruktuuril (32).

| (185) | Seoses kaebuse esitajate väitega, et Tieliikelaitos rikkus pidevalt üleminekuperioodiks tema tegevusele kehtestatud piiranguid, märgivad Soome ametiasutused, et väidetavaid rikkumisi uuriti ja need leiti olevat tähtsusetud. Tähtsusetud rikkumised ei muuda tõsiasja, et kõnealused piirangud mõjutasid Tieliikelaitost negatiivselt. |
| --- | --- |

(185)

Seoses kaebuse esitajate väitega, et Tieliikelaitos rikkus pidevalt üleminekuperioodiks tema tegevusele kehtestatud piiranguid, märgivad Soome ametiasutused, et väidetavaid rikkumisi uuriti ja need leiti olevat tähtsusetud. Tähtsusetud rikkumised ei muuda tõsiasja, et kõnealused piirangud mõjutasid Tieliikelaitost negatiivselt.

5.9.   Üldine hinnang Tieliikelaitost mõjutanud positiivsetele ja negatiivsetele teguritele

| (186) | Soome ametiasutuste esitatud eksperdiotsuses on üleminekuperioodil Tieliikelaitost mõjutanud positiivsed tegurid (eelised) ja negatiivsed tegurid (halvemus) võetud kokku järgmises tabelis:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Eelise/halvemuse allikas | Mõju |
| Riigilaen | +1,2 miljonit |
| Läbirääkimistega lepingud | +8,5 miljonit |
| Maade ja kruusakarjääride üleandmine | -4,3 miljonit |
| Avalike teenuste osutamise kohustus | -4,6 miljonit |
| Struktuuriline halvemus (33) | -70,6 miljonit |

(186)

Soome ametiasutuste esitatud eksperdiotsuses on üleminekuperioodil Tieliikelaitost mõjutanud positiivsed tegurid (eelised) ja negatiivsed tegurid (halvemus) võetud kokku järgmises tabelis:

(EUR)

Eelise/halvemuse allikas

Mõju

Riigilaen

+1,2 miljonit

Läbirääkimistega lepingud

+8,5 miljonit

Maade ja kruusakarjääride üleandmine

-4,3 miljonit

Avalike teenuste osutamise kohustus

-4,6 miljonit

Struktuuriline halvemus (33)

-70,6 miljonit

| (187) | Tuginedes eespool toodud hinnangutele, jõuab Soome järeldusele, et Tieliikelaitost üleminekuperioodil mõjutanud positiivsete ja negatiivsete tegurite tulemusel sai Tieliikelaitos kahju kokku 69,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(187)

Tuginedes eespool toodud hinnangutele, jõuab Soome järeldusele, et Tieliikelaitost üleminekuperioodil mõjutanud positiivsete ja negatiivsete tegurite tulemusel sai Tieliikelaitos kahju kokku 69,8 miljonit eurot.

5.10.   Turusuundumused

| (188) | Soome ametiasutused väidavad, et konkurents on arenenud kiiresti kõigis teede hoolduse, projekteerimise ja ehituse tooterühmades. Maanteede ameti hankestrateegia reformi tulemusel on arenenud välja sõltumatute töövõtjate ja konsultantide kogukond. |
| --- | --- |

(188)

Soome ametiasutused väidavad, et konkurents on arenenud kiiresti kõigis teede hoolduse, projekteerimise ja ehituse tooterühmades. Maanteede ameti hankestrateegia reformi tulemusel on arenenud välja sõltumatute töövõtjate ja konsultantide kogukond.

| (189) | Arvestades kõiki teenuseid, mida Tieliikelaitos Soomes osutab, on tema turuosa langenud 31 protsendilt reformiprotsessi alguses 17 protsendile 2006. aastal. |
| --- | --- |

(189)

Arvestades kõiki teenuseid, mida Tieliikelaitos Soomes osutab, on tema turuosa langenud 31 protsendilt reformiprotsessi alguses 17 protsendile 2006. aastal.

5.10.1.   Maanteede ameti lepingute areng üleminekuperioodil

| (190) | Maanteede ameti korraldatud teehoiuteenuste hangete väärtus suurenes 54,1 miljonilt eurolt 2000. aastal 549,1 miljonile eurole 2004. aastal. Sama aja jooksul vähenes maanteede ameti tellimuste teostamiseks sõlmitud läbirääkimistega lepingute väärtus 451,4 miljonilt eurolt 85,9 miljonile eurole. 2005. aastal sõlmiti kõik maanteede ameti lepingud hankemenetluses. Selliste teehoiuteenuste väärtus, mida osutasid muud töövõtjad kui Tieliikelaitos, suurenes omakorda 20,2 miljonilt eurolt 2000. aastal 203,5 miljonile eurole 2004. aastal. Põhitöövõtjate kõrval said reformist kasu ka Tieliikelaitose alltöövõtjatena tegutsenud eraettevõtted. |
| --- | --- |

(190)

Maanteede ameti korraldatud teehoiuteenuste hangete väärtus suurenes 54,1 miljonilt eurolt 2000. aastal 549,1 miljonile eurole 2004. aastal. Sama aja jooksul vähenes maanteede ameti tellimuste teostamiseks sõlmitud läbirääkimistega lepingute väärtus 451,4 miljonilt eurolt 85,9 miljonile eurole. 2005. aastal sõlmiti kõik maanteede ameti lepingud hankemenetluses. Selliste teehoiuteenuste väärtus, mida osutasid muud töövõtjad kui Tieliikelaitos, suurenes omakorda 20,2 miljonilt eurolt 2000. aastal 203,5 miljonile eurole 2004. aastal. Põhitöövõtjate kõrval said reformist kasu ka Tieliikelaitose alltöövõtjatena tegutsenud eraettevõtted.

| (191) | Kõigi hankemenetluses sõlmitavate lepingutüüpide (alates projekteerimislepingutest ja lõpetades ehituslepingutega) puhul saadi piisavalt pakkumisi, ühe lepingu kohta keskmiselt 4,0–4,7 pakkumist. |
| --- | --- |

(191)

Kõigi hankemenetluses sõlmitavate lepingutüüpide (alates projekteerimislepingutest ja lõpetades ehituslepingutega) puhul saadi piisavalt pakkumisi, ühe lepingu kohta keskmiselt 4,0–4,7 pakkumist.

| (192) | Lepingute hinnatase on reformieelse ajaga võrreldes ilmselgelt langenud. Soome Maanteede Ameti hinnangu kohaselt säästeti maanteede talituse reformi abil aastas kokku 60 miljonit eurot. See hõlmab 48 miljonit eurot, mis säästeti aastas piirkondlike hoolduslepingute pealt (kõik regulaarsed hooldustööd (34) tellitakse piirkondlike hoolduslepingute kaudu); üleminekuperioodi lõpul oli konkurentsil põhinevas hankemenetluses maanteede ameti sõlmitud hoolduslepingute maksumus 21,7 % väiksem kui perioodi alguses läbirääkimistega lepingute maksumus. Säästetud 60 miljonist eurost ülejäänud osa moodustasid enamasti ehitus- ja projekteerimisteenused. |
| --- | --- |

(192)

Lepingute hinnatase on reformieelse ajaga võrreldes ilmselgelt langenud. Soome Maanteede Ameti hinnangu kohaselt säästeti maanteede talituse reformi abil aastas kokku 60 miljonit eurot. See hõlmab 48 miljonit eurot, mis säästeti aastas piirkondlike hoolduslepingute pealt (kõik regulaarsed hooldustööd (34) tellitakse piirkondlike hoolduslepingute kaudu); üleminekuperioodi lõpul oli konkurentsil põhinevas hankemenetluses maanteede ameti sõlmitud hoolduslepingute maksumus 21,7 % väiksem kui perioodi alguses läbirääkimistega lepingute maksumus. Säästetud 60 miljonist eurost ülejäänud osa moodustasid enamasti ehitus- ja projekteerimisteenused.

| (193) | Täpsustavalt võib märkida, et piirkondlike hoolduslepingute puhul andis kõige suurema säästu teede talvine hooldus (35) (15,2 miljonit eurot aastas); sellele järgnesid kruusateede hooldus (8,6 miljonit eurot) ja liikluskeskkonna hooldus (36) (8,3 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(193)

Täpsustavalt võib märkida, et piirkondlike hoolduslepingute puhul andis kõige suurema säästu teede talvine hooldus (35) (15,2 miljonit eurot aastas); sellele järgnesid kruusateede hooldus (8,6 miljonit eurot) ja liikluskeskkonna hooldus (36) (8,3 miljonit eurot).

| (194) | Soome ametiasutuste andmete kohaselt on Tieliikelaitose konkurentideks praegu mitmed suured siseriiklikud ja välismaised konkurendid, näiteks Skanska Oy (Rootsi Skanska AB tütarettevõtja) ja NCC Roads Oy (Rootsi NCC Ab tütarettevõtja), (37) ning paljud väikesed ja keskmise suurusega dünaamilised ja väga kasumlikud piirkondlikud ja kohalikud piiratud vastutusega äriühingutest konkurendid. |
| --- | --- |

(194)

Soome ametiasutuste andmete kohaselt on Tieliikelaitose konkurentideks praegu mitmed suured siseriiklikud ja välismaised konkurendid, näiteks Skanska Oy (Rootsi Skanska AB tütarettevõtja) ja NCC Roads Oy (Rootsi NCC Ab tütarettevõtja), (37) ning paljud väikesed ja keskmise suurusega dünaamilised ja väga kasumlikud piirkondlikud ja kohalikud piiratud vastutusega äriühingutest konkurendid.

5.10.2.   Maanteede ameti tellimuste teostamiseks sõlmitud piirkondlike hoolduslepingute areng

| (195) | Maanteede ameti piirkondlike hoolduslepingute sektorit on käsitletud põhjalikumalt lähtuvalt kaebuse esitajate väitest, et Tieliikelaitose 88 %-ne osa uutest hoolduslepingutest, mis sõlmiti 2005. aastal kõnealuses sektoris korraldatud hankemenetlustes, tõendab, et turu avamine on ebaõnnestunud. |
| --- | --- |

(195)

Maanteede ameti piirkondlike hoolduslepingute sektorit on käsitletud põhjalikumalt lähtuvalt kaebuse esitajate väitest, et Tieliikelaitose 88 %-ne osa uutest hoolduslepingutest, mis sõlmiti 2005. aastal kõnealuses sektoris korraldatud hankemenetlustes, tõendab, et turu avamine on ebaõnnestunud.

| (196) | Soome ametiasutuste arvates ei ole kohane võtta otsuse tegemisel aluseks ühe konkreetse aasta hangete tulemusi. Selgituseks märgitakse, et Soome Maanteede Amet on jaganud Soome 84 piirkonnaks/lepinguks. Ühe lepingu kestus on 3–7 aastat ja enamik töödest/kuludest seisneb teede hoidmises jäävabana. Igal aastal tuleb nendest lepingutest vaid suhteliselt väikese osa puhul korraldada hange. Seetõttu ei ole ühe aasta tulemused tingimata kõnekad. |
| --- | --- |

(196)

Soome ametiasutuste arvates ei ole kohane võtta otsuse tegemisel aluseks ühe konkreetse aasta hangete tulemusi. Selgituseks märgitakse, et Soome Maanteede Amet on jaganud Soome 84 piirkonnaks/lepinguks. Ühe lepingu kestus on 3–7 aastat ja enamik töödest/kuludest seisneb teede hoidmises jäävabana. Igal aastal tuleb nendest lepingutest vaid suhteliselt väikese osa puhul korraldada hange. Seetõttu ei ole ühe aasta tulemused tingimata kõnekad.

| (197) | Mis puutub 2005. aasta tulemustesse, siis oli sel aastal mitu 10 miljoni euro suurust lepingut, mille Tieliikelaitos võitis vaid üsna väikese vahega (20 000 – 30 000 eurot). Need lepingud oleksid samahästi võinud minna ka tema konkurentidele. |
| --- | --- |

(197)

Mis puutub 2005. aasta tulemustesse, siis oli sel aastal mitu 10 miljoni euro suurust lepingut, mille Tieliikelaitos võitis vaid üsna väikese vahega (20 000 – 30 000 eurot). Need lepingud oleksid samahästi võinud minna ka tema konkurentidele.

| (198) | 2006. aasta tulemused olid seevastu täiesti teistsugused: Tieliikelaitos võitis vaid 5 hoolduslepingut 15st, mille puhul Soome Maanteede Amet oli korraldanud konkurentsil põhineva hanke. Sõlmitud lepingute kogumaksumus oli 48,2 miljonit eurot ja Tieliikelaitose turuosa oli lepingute maksumusest lähtudes 31 %. |
| --- | --- |

(198)

2006. aasta tulemused olid seevastu täiesti teistsugused: Tieliikelaitos võitis vaid 5 hoolduslepingut 15st, mille puhul Soome Maanteede Amet oli korraldanud konkurentsil põhineva hanke. Sõlmitud lepingute kogumaksumus oli 48,2 miljonit eurot ja Tieliikelaitose turuosa oli lepingute maksumusest lähtudes 31 %.

| (199) | Soome ametiasutused peavad siinkohal vajalikuks esitada teavet ka Tieliikelaitose kehtivate lepingute paketi arengu kohta tervikuna. 2000. aastal tegi Tieliikelaitose eelkäija ligikaudu 100 % asjaomastest piirkondlikest hooldustöödest, samas kui 2006. aasta lõpus moodustas Tieliikelaitose osakaal maanteede ameti hoolduslepingute portfellist 68 %. Kui võtta luubi alla Tieliikelaitose turuosa avatud hankemenetluses sõlmitud lepingute puhul, siis näeme, et see vähenes 77 protsendilt 2001. aastal 68 protsendile 2006. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(199)

Soome ametiasutused peavad siinkohal vajalikuks esitada teavet ka Tieliikelaitose kehtivate lepingute paketi arengu kohta tervikuna. 2000. aastal tegi Tieliikelaitose eelkäija ligikaudu 100 % asjaomastest piirkondlikest hooldustöödest, samas kui 2006. aasta lõpus moodustas Tieliikelaitose osakaal maanteede ameti hoolduslepingute portfellist 68 %. Kui võtta luubi alla Tieliikelaitose turuosa avatud hankemenetluses sõlmitud lepingute puhul, siis näeme, et see vähenes 77 protsendilt 2001. aastal 68 protsendile 2006. aasta lõpus.

| (200) | Tieliikelaitose ikkagi suhteliselt suurt turuosa teehoolduse valdkonnas võis ette näha, kuna liberaliseerimisprotsessi alguses oli Tieliikelaitosel oma turgu valitseva positsiooni tõttu eelis ja uustulnukad vajasid Soome teehooldusteenuste turul oma koha leidmiseks aega. |
| --- | --- |

(200)

Tieliikelaitose ikkagi suhteliselt suurt turuosa teehoolduse valdkonnas võis ette näha, kuna liberaliseerimisprotsessi alguses oli Tieliikelaitosel oma turgu valitseva positsiooni tõttu eelis ja uustulnukad vajasid Soome teehooldusteenuste turul oma koha leidmiseks aega.

| (201) | Lisaks sellele viitavad mitmed näitajad tulemusliku konkurentsi väljaarenemisele. |
| --- | --- |

(201)

Lisaks sellele viitavad mitmed näitajad tulemusliku konkurentsi väljaarenemisele.

| (202) | Esiteks on pakkumiste arv suurenenud ja 2006. aastal esitati iga uue lepingu tarvis korraldatud hankemenetluses 5,7 pakkumistingimustele vastavat pakkumist. Mis puutub 2006. aastal korraldatud hangete tulemusse, siis 9 lepingut 15st läksid muudele ettevõtjatele kui turgu valitsevad ettevõtjad. |
| --- | --- |

(202)

Esiteks on pakkumiste arv suurenenud ja 2006. aastal esitati iga uue lepingu tarvis korraldatud hankemenetluses 5,7 pakkumistingimustele vastavat pakkumist. Mis puutub 2006. aastal korraldatud hangete tulemusse, siis 9 lepingut 15st läksid muudele ettevõtjatele kui turgu valitsevad ettevõtjad.

| (203) | Teiseks on hinnad langenud. 2005. aastal olid hangete tulemusel saavutatud hinnad maanteede ameti eelnevast hinnangust 16 %, 2006. aastal 18 % ja 2007. aastal 14 % madalamad. Seega valitses turul tulemuslik ja tugev konkurents. |
| --- | --- |

(203)

Teiseks on hinnad langenud. 2005. aastal olid hangete tulemusel saavutatud hinnad maanteede ameti eelnevast hinnangust 16 %, 2006. aastal 18 % ja 2007. aastal 14 % madalamad. Seega valitses turul tulemuslik ja tugev konkurents.

| (204) | Praegu on piirkondlikud hoolduslepingud sõlmitud kuue eri töövõtjaga. Lisaks Tieliikelaitosele on kaasatud järgmised töövõtjad (sulgudes on antud turuosa): YIT kontserni kuuluv YIT Rakennus Oy (20 %), NCC Roads Oy (5 %), Koillistie Määttä Oy (3 %), Savon Kuljetus Oy (2 %) ja Eesti töövõtja AS Teho (2 %). |
| --- | --- |

(204)

Praegu on piirkondlikud hoolduslepingud sõlmitud kuue eri töövõtjaga. Lisaks Tieliikelaitosele on kaasatud järgmised töövõtjad (sulgudes on antud turuosa): YIT kontserni kuuluv YIT Rakennus Oy (20 %), NCC Roads Oy (5 %), Koillistie Määttä Oy (3 %), Savon Kuljetus Oy (2 %) ja Eesti töövõtja AS Teho (2 %).

5.11.   Soome ametiasutuste kokkuvõtlikud järeldused

| (205) | Soome ametiasutused rõhutavad, et väidetavad abimeetmed olid peamiselt seotud 2004. aastal lõppenud üleminekuperioodiga. Tieliikelaitose tegevus teistes liikmesriikides oli üleminekuperioodil tähtsusetu. |
| --- | --- |

(205)

Soome ametiasutused rõhutavad, et väidetavad abimeetmed olid peamiselt seotud 2004. aastal lõppenud üleminekuperioodiga. Tieliikelaitose tegevus teistes liikmesriikides oli üleminekuperioodil tähtsusetu.

| (206) | Suletud siseriiklike turgude avamine konkurentsile on ELi konkurentsipoliitika keskne eesmärk. Soome viitab sellega seoses mitmele dokumendile (38). |
| --- | --- |

(206)

Suletud siseriiklike turgude avamine konkurentsile on ELi konkurentsipoliitika keskne eesmärk. Soome viitab sellega seoses mitmele dokumendile (38).

| (207) | Üleminekuperioodi turukorraldus oli Soome teehooldusturu konkurentsile avamise vajalik eeltingimus. Seetõttu olid abimeetmed vajalikud, et soodustada ühenduse üldistele huvidele vastava projekti rakendamist. |
| --- | --- |

(207)

Üleminekuperioodi turukorraldus oli Soome teehooldusturu konkurentsile avamise vajalik eeltingimus. Seetõttu olid abimeetmed vajalikud, et soodustada ühenduse üldistele huvidele vastava projekti rakendamist.

| (208) | Pealegi on kaebuse esitajate loetletud väidetavad abimeetmed olnud proportsionaalsed kavandatud tulemustega, st Soome teehooldus- ja parvlaevateenuste turu liberaliseerimisega. Abimeetmetest saadud kasu on olnud suurem kui nende võimalik kahjulik mõju. |
| --- | --- |

(208)

Pealegi on kaebuse esitajate loetletud väidetavad abimeetmed olnud proportsionaalsed kavandatud tulemustega, st Soome teehooldus- ja parvlaevateenuste turu liberaliseerimisega. Abimeetmetest saadud kasu on olnud suurem kui nende võimalik kahjulik mõju.

| (209) | Lõpuks viitab Soome võetud kohustusele muuta Tieliikelaitos hiljemalt 1. märtsiks 2008 riigi osalusega piiratud vastutusega äriühinguks, mille suhtes kohaldatakse üldisi pankrotti ja ettevõtte tulumaksu käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

(209)

Lõpuks viitab Soome võetud kohustusele muuta Tieliikelaitos hiljemalt 1. märtsiks 2008 riigi osalusega piiratud vastutusega äriühinguks, mille suhtes kohaldatakse üldisi pankrotti ja ettevõtte tulumaksu käsitlevaid eeskirju.

6.   EÜ ARTIKLI 87 LÕIKES 1 SÄTESTATUD ABI OLEMASOLU

| (210) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on keelatud igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(210)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on keelatud igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (211) | Tieliikelaitos on hoolimata oma erilisest õiguslikust seisundist majandustegevusega tegelev üksus ja sellisena EÜ asutamislepingu artiklis 87 nimetatud ettevõtja. Soome ametiasutused ei ole seda vaidlustanud. |
| --- | --- |

(211)

Tieliikelaitos on hoolimata oma erilisest õiguslikust seisundist majandustegevusega tegelev üksus ja sellisena EÜ asutamislepingu artiklis 87 nimetatud ettevõtja. Soome ametiasutused ei ole seda vaidlustanud.

6.1.   Altmarki kohtupraktika kohaldatavus

| (212) | Nagu eespool kirjeldatud, väidavad Soome ametiasutused, et siinkohal analüüsitud meetmetega hüvitatakse lisakulud, mis Tieliikelaitosel tekkisid seoses talle pandud eriülesannetega. |
| --- | --- |

(212)

Nagu eespool kirjeldatud, väidavad Soome ametiasutused, et siinkohal analüüsitud meetmetega hüvitatakse lisakulud, mis Tieliikelaitosel tekkisid seoses talle pandud eriülesannetega.

| (213) | Altmarki kohtuotsuses (39) sedastas Euroopa Kohus, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei ole nelja kumulatiivse kriteeriumi täitmise korral EÜ asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabi. Esiteks peab abisaajast ettevõtjal olema avaliku teenuse osutamise kohustus ning ülesanded ja kohustused peavad olema selgelt määratletud. Teiseks peavad kulude hüvitamise parameetrid olema objektiivsed, läbipaistvad ja eelnevalt kehtestatud. Kolmandaks ei tohi hüvitis ületada avaliku teenuse osutamise kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku, võttes arvesse ka asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest. Lõpuks, kui selle ettevõtja valimine, kellele pannakse avaliku teenuse osutamise kohustus, ei toimu hankemenetluses, mis võimaldaks valida üldsusele kõige väiksemate kulutustega teenuseid osutava pakkuja, tuleb vajaliku hüvitise suurus kindlaks määrata tüüpilise korralikult juhitud ja piisavate vahenditega ettevõtte kuluanalüüsi alusel. Kui loetletud neli kriteeriumi (edaspidi „Altmarki kriteeriumid”) on täidetud, ei tähenda riigi sekkumine eelise andmist ettevõtjale. |
| --- | --- |

(213)

Altmarki kohtuotsuses (39) sedastas Euroopa Kohus, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei ole nelja kumulatiivse kriteeriumi täitmise korral EÜ asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabi. Esiteks peab abisaajast ettevõtjal olema avaliku teenuse osutamise kohustus ning ülesanded ja kohustused peavad olema selgelt määratletud. Teiseks peavad kulude hüvitamise parameetrid olema objektiivsed, läbipaistvad ja eelnevalt kehtestatud. Kolmandaks ei tohi hüvitis ületada avaliku teenuse osutamise kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku, võttes arvesse ka asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest. Lõpuks, kui selle ettevõtja valimine, kellele pannakse avaliku teenuse osutamise kohustus, ei toimu hankemenetluses, mis võimaldaks valida üldsusele kõige väiksemate kulutustega teenuseid osutava pakkuja, tuleb vajaliku hüvitise suurus kindlaks määrata tüüpilise korralikult juhitud ja piisavate vahenditega ettevõtte kuluanalüüsi alusel. Kui loetletud neli kriteeriumi (edaspidi „Altmarki kriteeriumid”) on täidetud, ei tähenda riigi sekkumine eelise andmist ettevõtjale.

| (214) | Seoses esimese Altmarki kriteeriumiga märgib komisjon, et Tieliikelaitose seaduse §-s 3 ettevõtjale pandud ülesanne, täpsemalt kohustus osaleda kõigis teehoolduslepingute ja parvlaevaliikluse korraldamise hangetes kogu riigis, tundub olevat avaliku teenuse osutamise kohustus, st kohustus osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust. Sama kehtib ka kohustuse kohta hoida üleminekuperioodil vedelkütuste julgeolekuvarusid ja kohustuse kohta ladustada, hooldada ja remontida tasuta maanteede ameti eriolukorraks mõeldud sillavarustust (viimati nimetatud kohustus piirdus 2001. aastaga) (40). |
| --- | --- |

(214)

Seoses esimese Altmarki kriteeriumiga märgib komisjon, et Tieliikelaitose seaduse §-s 3 ettevõtjale pandud ülesanne, täpsemalt kohustus osaleda kõigis teehoolduslepingute ja parvlaevaliikluse korraldamise hangetes kogu riigis, tundub olevat avaliku teenuse osutamise kohustus, st kohustus osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust. Sama kehtib ka kohustuse kohta hoida üleminekuperioodil vedelkütuste julgeolekuvarusid ja kohustuse kohta ladustada, hooldada ja remontida tasuta maanteede ameti eriolukorraks mõeldud sillavarustust (viimati nimetatud kohustus piirdus 2001. aastaga) (40).

| (215) | Liikmesriikidel on tegelikult ulatuslik kaalutlusõigus selliste teenuste määratlemisel, mida võiks liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks, välja arvatud valdkondades, mida reguleeritakse ühenduse õigusnormidega, ja komisjonil on ainuüksi õigus kontrollida, ega teenuse liigitamisel ei ole tehtud ilmseid vigu (41). |
| --- | --- |

(215)

Liikmesriikidel on tegelikult ulatuslik kaalutlusõigus selliste teenuste määratlemisel, mida võiks liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks, välja arvatud valdkondades, mida reguleeritakse ühenduse õigusnormidega, ja komisjonil on ainuüksi õigus kontrollida, ega teenuse liigitamisel ei ole tehtud ilmseid vigu (41).

| (216) | Komisjon nõustus seega, et Tieliikelaitose ülesanne hoida üleminekuperioodil vedelkütuste julgeolekuvarusid, tema pidev kohustus osaleda kõigis maanteede ameti korraldatud teehooldus- ja parvlaevateenuste lepingute hangetes ning kohustus 2001. aastal tasuta ladustada, hooldada ja remontida eriolukorraks mõeldud silda on selgelt kohustused, mida Tieliikelaitose konkurentidel ei ole ja mille võib liigitada avalike teenuste osutamise kohustusteks. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon nõustus seega, et Tieliikelaitose ülesanne hoida üleminekuperioodil vedelkütuste julgeolekuvarusid, tema pidev kohustus osaleda kõigis maanteede ameti korraldatud teehooldus- ja parvlaevateenuste lepingute hangetes ning kohustus 2001. aastal tasuta ladustada, hooldada ja remontida eriolukorraks mõeldud silda on selgelt kohustused, mida Tieliikelaitose konkurentidel ei ole ja mille võib liigitada avalike teenuste osutamise kohustusteks.

| (217) | Seevastu teiste eriolukorraks valmistumise meetmete ja Tieliikelaitosele pandud töötajate väljaõppe korraldamise kohustuse osas ei ole komisjonile esitatud piisavat teavet, mis välistaks võimaluse, et need ei ole koormavamad kui konkurentide riskijuhtimismeetmed, nagu on väitnud kaebuse esitajad (42) (kõik ettevõtjad peavad olema valmis eriolukorraks ja selline valmisolek on ettevõtja riskijuhtimissüsteemi osa). Pealegi märgib komisjon, et asjaomased kohustused laienesid ainult sellistele teedele, mille hooldamine oli usaldatud Tieliikelaitosele endale. Sellegipoolest puudub vajadus seda küsimust lähemalt käsitleda, kuna on ilmnenud probleeme teiste Altmarki kriteeriumide täitmisega. |
| --- | --- |

(217)

Seevastu teiste eriolukorraks valmistumise meetmete ja Tieliikelaitosele pandud töötajate väljaõppe korraldamise kohustuse osas ei ole komisjonile esitatud piisavat teavet, mis välistaks võimaluse, et need ei ole koormavamad kui konkurentide riskijuhtimismeetmed, nagu on väitnud kaebuse esitajad (42) (kõik ettevõtjad peavad olema valmis eriolukorraks ja selline valmisolek on ettevõtja riskijuhtimissüsteemi osa). Pealegi märgib komisjon, et asjaomased kohustused laienesid ainult sellistele teedele, mille hooldamine oli usaldatud Tieliikelaitosele endale. Sellegipoolest puudub vajadus seda küsimust lähemalt käsitleda, kuna on ilmnenud probleeme teiste Altmarki kriteeriumide täitmisega.

| (218) | Ühegi osas 2.4 kirjeldatud meetme eesmärk ei olnud asjaomaste ülesannetega kaasneva võimaliku finantskoormuse hüvitamine. See on vastuolus Altmarki kohtuotsuse punktidega 90 ja 91, millega seatakse eelduseks kulude ja hüvitise vaheline seos (hüvitis määratakse eelnevalt objektiivsete parameetrite alusel). Tieliikelaitose puhul selline seos puudub. Tegelikult anti mitmesuguseid eeliseid ja arvutati nende suurus selliste eesmärkide alusel, mis ei ole üldsegi seotud väidetava avalike teenuste osutamise kohustusega. Teine Altmarki kriteerium ei ole seega täidetud. |
| --- | --- |

(218)

Ühegi osas 2.4 kirjeldatud meetme eesmärk ei olnud asjaomaste ülesannetega kaasneva võimaliku finantskoormuse hüvitamine. See on vastuolus Altmarki kohtuotsuse punktidega 90 ja 91, millega seatakse eelduseks kulude ja hüvitise vaheline seos (hüvitis määratakse eelnevalt objektiivsete parameetrite alusel). Tieliikelaitose puhul selline seos puudub. Tegelikult anti mitmesuguseid eeliseid ja arvutati nende suurus selliste eesmärkide alusel, mis ei ole üldsegi seotud väidetava avalike teenuste osutamise kohustusega. Teine Altmarki kriteerium ei ole seega täidetud.

| (219) | Samuti ei võimalda Soome ametiasutuste esitatud andmed komisjonil järeldada, et hüvitis ei ole suurem sellest, mis on vajalik, et katta avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisel tekkinud kulutusi (kolmas Altmarki kriteerium). See, et pärast üleminekuperioodi lõppu ei sisaldanud eelarve ühtegi avalike teenuste eest makstavat hüvitist, toetab veelgi väidet, et Tieliikelaitose kasuks rakendatud meetmete paketti ei vajatud selleks, et aidata tal täita väidetavat avalike teenuste osutamise kohustust. |
| --- | --- |

(219)

Samuti ei võimalda Soome ametiasutuste esitatud andmed komisjonil järeldada, et hüvitis ei ole suurem sellest, mis on vajalik, et katta avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisel tekkinud kulutusi (kolmas Altmarki kriteerium). See, et pärast üleminekuperioodi lõppu ei sisaldanud eelarve ühtegi avalike teenuste eest makstavat hüvitist, toetab veelgi väidet, et Tieliikelaitose kasuks rakendatud meetmete paketti ei vajatud selleks, et aidata tal täita väidetavat avalike teenuste osutamise kohustust.

| (220) | Lõpuks, Tieliikelaitost ei valitud asjaomaseid teenuseid osutama avatud hankemenetluses. Samuti ei arvutatud kaasnevaid kulusid tüüpilise korralikult juhitud ja piisavate vahenditega ettevõtte kuluanalüüsi alusel. |
| --- | --- |

(220)

Lõpuks, Tieliikelaitost ei valitud asjaomaseid teenuseid osutama avatud hankemenetluses. Samuti ei arvutatud kaasnevaid kulusid tüüpilise korralikult juhitud ja piisavate vahenditega ettevõtte kuluanalüüsi alusel.

| (221) | Seetõttu ei ole võimalik järeldada, et rakendatud meetmed koos välistasid riigiabi olemasolu Altmarki kriteeriumide alusel. Komisjon peab seetõttu analüüsima, kas asjaomased meetmed on valikulised (edaspidi osa 6.2), annavad eelise riigi ressurssidest rahastatud Tieliikelaitosele (edaspidi osa 6.3) ja kas nad kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi ja kahjustavad liikmesriikidevahelist kaubandust (edaspidi osa 6.4). Kõik nimetatud elemendid on kumulatiivsed tingimused, mille alusel võib järeldada, kas meede on riigiabi EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(221)

Seetõttu ei ole võimalik järeldada, et rakendatud meetmed koos välistasid riigiabi olemasolu Altmarki kriteeriumide alusel. Komisjon peab seetõttu analüüsima, kas asjaomased meetmed on valikulised (edaspidi osa 6.2), annavad eelise riigi ressurssidest rahastatud Tieliikelaitosele (edaspidi osa 6.3) ja kas nad kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi ja kahjustavad liikmesriikidevahelist kaubandust (edaspidi osa 6.4). Kõik nimetatud elemendid on kumulatiivsed tingimused, mille alusel võib järeldada, kas meede on riigiabi EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses.

6.2.   Meetmete valikulisus

| (222) | Ei vaidlustata asjaolu, et kõik kõnealused meetmed olid kas spetsiaalselt kavandatud Tieliikelaitose jaoks või piirdusid Soome riigiettevõtte staatuses ettevõtjatega. Samuti on selge, et Tieliikelaitos konkureerib sellel turul, kus ta tegutseb, ettevõtjatega, kes ei ole riigiettevõtted. Komisjon leiab seetõttu, et asjaomased meetmed on valikulised. |
| --- | --- |

(222)

Ei vaidlustata asjaolu, et kõik kõnealused meetmed olid kas spetsiaalselt kavandatud Tieliikelaitose jaoks või piirdusid Soome riigiettevõtte staatuses ettevõtjatega. Samuti on selge, et Tieliikelaitos konkureerib sellel turul, kus ta tegutseb, ettevõtjatega, kes ei ole riigiettevõtted. Komisjon leiab seetõttu, et asjaomased meetmed on valikulised.

6.3.   Riigi ressursside kasutamise kaudu antud valikulise eelise olemasolu

| (223) | Komisjon kontrollib siinkohal, kas Soome valitsuse rakendatud meetmeid rahastatakse riigi ressurssidest ja kas need annavad Tieliikelaitosele valikulise eelise. Selleks on vaja hinnata, kas kõnealune meede vähendab Tieliikelaitose jaoks neid kohustusi, mida ettevõtja eelarves tavaliselt võetakse, mistõttu seda tuleks pidada majanduslikuks eeliseks, mida ettevõtja ei oleks tavalistel turutingimustel saanud (43). |
| --- | --- |

(223)

Komisjon kontrollib siinkohal, kas Soome valitsuse rakendatud meetmeid rahastatakse riigi ressurssidest ja kas need annavad Tieliikelaitosele valikulise eelise. Selleks on vaja hinnata, kas kõnealune meede vähendab Tieliikelaitose jaoks neid kohustusi, mida ettevõtja eelarves tavaliselt võetakse, mistõttu seda tuleks pidada majanduslikuks eeliseks, mida ettevõtja ei oleks tavalistel turutingimustel saanud (43).

6.3.1.   Soodustingimustel riigilaenu andmine

| (224) | Tieliikelaitosele tema asutamise ajal antud pikaajalist laenukapitali suuruses 39,5 miljonit eurot (237 miljonit Soome marka) on kaebuse esitajad ja Soome ametiasutused käsitanud erinevalt. Kui esimesed peavad seda laenuks, siis viimased käsitavad seda tagasimakse kohustusega vara üleandmisena. Komisjon leiab siinkohal, et meetme määratlemine ei ole nii oluline kui selle tegelik mõju asjaomase ettevõtja kulutustele, nimelt kas see vabastab asjaomase ettevõtja selliste kulutuste kandmisest, mida ta tavaliselt peaks kandma. |
| --- | --- |

(224)

Tieliikelaitosele tema asutamise ajal antud pikaajalist laenukapitali suuruses 39,5 miljonit eurot (237 miljonit Soome marka) on kaebuse esitajad ja Soome ametiasutused käsitanud erinevalt. Kui esimesed peavad seda laenuks, siis viimased käsitavad seda tagasimakse kohustusega vara üleandmisena. Komisjon leiab siinkohal, et meetme määratlemine ei ole nii oluline kui selle tegelik mõju asjaomase ettevõtja kulutustele, nimelt kas see vabastab asjaomase ettevõtja selliste kulutuste kandmisest, mida ta tavaliselt peaks kandma.

| (225) | Meetme abielemendi hindamise eesmärgil tuleks seda olukorda vaadelda eraisikust laenuvõtja seisukohast laenu heakskiitmise hetkel (44). Kuna asjaomane Soome Riigikassa võlakiri kirjutati alla 28. detsembril 2000 (riigiettevõtte laen nr 6030-14), (45) peab komisjon sooduslaenu riigiabi elemendi arvutamise eesmärgil kasutama sel kuupäeval Soomes kehtinud intressi viitemäära. Vastavalt asjakohasele komisjoni teatisele (46) on intressi määraks, mida tuleb kohaldada kogu laenulepingu kestel, seega 5,7 %, mis võrdub viieaastase pankadevahelise intressimääraga, millele on lisatud 75 baaspunkti suurune lisatasu. |
| --- | --- |

(225)

Meetme abielemendi hindamise eesmärgil tuleks seda olukorda vaadelda eraisikust laenuvõtja seisukohast laenu heakskiitmise hetkel (44). Kuna asjaomane Soome Riigikassa võlakiri kirjutati alla 28. detsembril 2000 (riigiettevõtte laen nr 6030-14), (45) peab komisjon sooduslaenu riigiabi elemendi arvutamise eesmärgil kasutama sel kuupäeval Soomes kehtinud intressi viitemäära. Vastavalt asjakohasele komisjoni teatisele (46) on intressi määraks, mida tuleb kohaldada kogu laenulepingu kestel, seega 5,7 %, mis võrdub viieaastase pankadevahelise intressimääraga, millele on lisatud 75 baaspunkti suurune lisatasu.

| (226) | Tieliikelaitos sai seega 2001. aastal kasu 4,7 protsendipunkti võrra väiksemast intressimäärast ja aastatel 2002, 2003 ja 2004 vastavalt 4,2, 3,2 ja 2,2 protsendipunkti võrra väiksematest intressimääradest ning järgnevatel aastatel 0,7 protsendipunkti võrra väiksemast intressimäärast. Korrutades vastava intressimäärade erinevuse tasumata laenusummaga iga aasta alguses, (47) sai komisjon abielemendi kogusummaks 7,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(226)

Tieliikelaitos sai seega 2001. aastal kasu 4,7 protsendipunkti võrra väiksemast intressimäärast ja aastatel 2002, 2003 ja 2004 vastavalt 4,2, 3,2 ja 2,2 protsendipunkti võrra väiksematest intressimääradest ning järgnevatel aastatel 0,7 protsendipunkti võrra väiksemast intressimäärast. Korrutades vastava intressimäärade erinevuse tasumata laenusummaga iga aasta alguses, (47) sai komisjon abielemendi kogusummaks 7,2 miljonit eurot.

| (227) | Niivõrd, kuivõrd laen anti turumäärast madalama intressimääraga, jäid riigil saamata ressursid, mida ta oleks võinud saada, kui oleks andnud kõnealuse laenu turul valitseva intressimääraga. Seega on Tieliikelaitos saanud eelise riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(227)

Niivõrd, kuivõrd laen anti turumäärast madalama intressimääraga, jäid riigil saamata ressursid, mida ta oleks võinud saada, kui oleks andnud kõnealuse laenu turul valitseva intressimääraga. Seega on Tieliikelaitos saanud eelise riigi ressurssidest.

6.3.2.   Maad ja kruusakarjäärid

| (228) | Seoses Tieliikelaitose käsutusse antud maade ja kruusakarjääridega tõstatub esiteks küsimus, kas see on riigiabi. Komisjon märgib siinkohal, et kõnealused maad ja kruusakarjäärid olid Tieliikelaitose käsutuses juba enne selle muutmist riigiettevõtteks. Tieliikelaitose eelkäija, Soome haldussüsteemi kuuluva maanteede talituse käsutuses olid ju needsamad maad ja kruusakarjäärid. Tundub, et Tieliikelaitose asutamine seisnes maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru eraldamises eraldi üksusena, avaldamata mõju selle üksuse käsutuses olevatele vahenditele. |
| --- | --- |

(228)

Seoses Tieliikelaitose käsutusse antud maade ja kruusakarjääridega tõstatub esiteks küsimus, kas see on riigiabi. Komisjon märgib siinkohal, et kõnealused maad ja kruusakarjäärid olid Tieliikelaitose käsutuses juba enne selle muutmist riigiettevõtteks. Tieliikelaitose eelkäija, Soome haldussüsteemi kuuluva maanteede talituse käsutuses olid ju needsamad maad ja kruusakarjäärid. Tundub, et Tieliikelaitose asutamine seisnes maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru eraldamises eraldi üksusena, avaldamata mõju selle üksuse käsutuses olevatele vahenditele.

| (229) | Teiseks tõstatas ametliku menetluse algatamise otsus maade ja kruusakarjääride asjakohase hindamise küsimuse. |
| --- | --- |

(229)

Teiseks tõstatas ametliku menetluse algatamise otsus maade ja kruusakarjääride asjakohase hindamise küsimuse.

| (230) | Käesoleval juhul hindas maade ja kruusakarjääride väärtust sõltumatu varahindaja Catella Real Estate Consulting Ltd. Soome ametiasutused otsustasid sõltumatu varahindaja leitud väärtust korrigeerida 21,5 miljonilt eurolt 19 miljonile eurole, kuna Soome ametiasutuste arvates ei võtnud Catella hindamisel nõuetekohaselt arvesse kolme osas 5.2 selgitatud tegurit. |
| --- | --- |

(230)

Käesoleval juhul hindas maade ja kruusakarjääride väärtust sõltumatu varahindaja Catella Real Estate Consulting Ltd. Soome ametiasutused otsustasid sõltumatu varahindaja leitud väärtust korrigeerida 21,5 miljonilt eurolt 19 miljonile eurole, kuna Soome ametiasutuste arvates ei võtnud Catella hindamisel nõuetekohaselt arvesse kolme osas 5.2 selgitatud tegurit.

| (231) | Pealegi oli Tieliikelaitose raamatupidamist üleminekuperioodil auditeerinud audiitori (Ernst & Young) arvamuse kohaselt Tieliikelaitose raamatupidamises arvele võetud väärtus ikkagi liiga suur ja audiitor kiitis heaks maade ja kruusakarjääride erakorralise allahindamise väärtusega 4,3 miljonit eurot. Ernst & Youngi hinnangut kontrollis täiendavalt maakleriühing Icecapital Securities Ltd, mis kinnitas, et Tieliikelaitose maade ja kruusakarjääride bilansiline väärtus ületas nende turuväärtust. |
| --- | --- |

(231)

Pealegi oli Tieliikelaitose raamatupidamist üleminekuperioodil auditeerinud audiitori (Ernst & Young) arvamuse kohaselt Tieliikelaitose raamatupidamises arvele võetud väärtus ikkagi liiga suur ja audiitor kiitis heaks maade ja kruusakarjääride erakorralise allahindamise väärtusega 4,3 miljonit eurot. Ernst & Youngi hinnangut kontrollis täiendavalt maakleriühing Icecapital Securities Ltd, mis kinnitas, et Tieliikelaitose maade ja kruusakarjääride bilansiline väärtus ületas nende turuväärtust.

| (232) | Kaebuse esitajad on nimetatud hindamised vaidlustanud. |
| --- | --- |

(232)

Kaebuse esitajad on nimetatud hindamised vaidlustanud.

| (233) | Komisjon leiab, et puudub vajadus lõplikult otsustada, kas maade ja kruusakarjääridega seoses on antud riigiabi, kuna igasugune selline abi oleks osas 7.2 nimetatud põhjustel ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon leiab, et puudub vajadus lõplikult otsustada, kas maade ja kruusakarjääridega seoses on antud riigiabi, kuna igasugune selline abi oleks osas 7.2 nimetatud põhjustel ühisturuga kokkusobiv.

6.3.3.   Teehoiuteenuste osutamiseks läbirääkimistega lepingute sõlmimine

| (234) | Läbirääkimistega lepingute hinna arvutamise meetod maanteesektoris annab paratamatult tulemuseks turuhinda ületava hinna, kuna selles võetakse lähtepunktiks võrreldava hankemenetluses sõlmitud lepingu hind, mis on iseenesest võrreldav turuhinnaga, ja seejärel suurendatakse seda hinda, et võtta arvesse Tieliikelaitose struktuurilist halvemust, mida ei ole muul viisil hüvitatud. See annab Tieliikelaitosele majandusliku eelise, mida rahastatakse riigi ressurssidest: Tieliikelaitos saab riigilt rohkem raha, kui saaks tavaline turul tegutsev ettevõtja samaväärse teenuse eest. |
| --- | --- |

(234)

Läbirääkimistega lepingute hinna arvutamise meetod maanteesektoris annab paratamatult tulemuseks turuhinda ületava hinna, kuna selles võetakse lähtepunktiks võrreldava hankemenetluses sõlmitud lepingu hind, mis on iseenesest võrreldav turuhinnaga, ja seejärel suurendatakse seda hinda, et võtta arvesse Tieliikelaitose struktuurilist halvemust, mida ei ole muul viisil hüvitatud. See annab Tieliikelaitosele majandusliku eelise, mida rahastatakse riigi ressurssidest: Tieliikelaitos saab riigilt rohkem raha, kui saaks tavaline turul tegutsev ettevõtja samaväärse teenuse eest.

| (235) | Kuigi kaebuse esitajad on arvamusel, et läbirääkimistega lepingute tõttu anti abi kokku 21,5 miljonit eurot, leiavad Soome ametiasutused eksperdiotsusele tuginedes, et Tieliikelaitos sai läbirääkimistega lepingute tõttu maksimaalselt 8,5 miljoni euro suuruse eelise. |
| --- | --- |

(235)

Kuigi kaebuse esitajad on arvamusel, et läbirääkimistega lepingute tõttu anti abi kokku 21,5 miljonit eurot, leiavad Soome ametiasutused eksperdiotsusele tuginedes, et Tieliikelaitos sai läbirääkimistega lepingute tõttu maksimaalselt 8,5 miljoni euro suuruse eelise.

| (236) | Komisjon märgib, et maanteede ameti ja eri ettevõtjate, kaasa arvatud Tieliikelaitose vahel sõlmitud eri lepingutega kaasnev riskiaste ja neis nõutud tööd on väga erinevad. Kaks peamist lepingutüüpi olid ühest küljest hooldus- ja projekteerimislepingud ja teisest küljest projekteerimis- ja ehituslepingud. Komisjon leiab, et Tieliikelaitose poolt läbirääkimistega lepingute tõttu saadud eelise kindlaks tegemiseks on asjakohane võrrelda hinda, mida Soome valitsus maksis läbirääkimistega lepingute eest, hinnaga, mida Soome valitsus maksis selliste hankemenetluses sõlmitud lepingute eest, mis on võrreldava riskiastmega ja millega kaasneb võrreldav töö. |
| --- | --- |

(236)

Komisjon märgib, et maanteede ameti ja eri ettevõtjate, kaasa arvatud Tieliikelaitose vahel sõlmitud eri lepingutega kaasnev riskiaste ja neis nõutud tööd on väga erinevad. Kaks peamist lepingutüüpi olid ühest küljest hooldus- ja projekteerimislepingud ja teisest küljest projekteerimis- ja ehituslepingud. Komisjon leiab, et Tieliikelaitose poolt läbirääkimistega lepingute tõttu saadud eelise kindlaks tegemiseks on asjakohane võrrelda hinda, mida Soome valitsus maksis läbirääkimistega lepingute eest, hinnaga, mida Soome valitsus maksis selliste hankemenetluses sõlmitud lepingute eest, mis on võrreldava riskiastmega ja millega kaasneb võrreldav töö.

| (237) | Läbirääkimistega lepingud olid eranditult hooldus- ja projekteerimislepingud. Tieliikelaitose saadud eelise kindlaks tegemiseks peab komisjon niisiis võrdlema Tieliikelaitose läbirääkimistega hooldus- ja projekteerimislepingute kasumimarginaali Tieliikelaitosega hankemenetluses sõlmitud hooldus- ja projekteerimislepingute kasumimarginaaliga (48). |
| --- | --- |

(237)

Läbirääkimistega lepingud olid eranditult hooldus- ja projekteerimislepingud. Tieliikelaitose saadud eelise kindlaks tegemiseks peab komisjon niisiis võrdlema Tieliikelaitose läbirääkimistega hooldus- ja projekteerimislepingute kasumimarginaali Tieliikelaitosega hankemenetluses sõlmitud hooldus- ja projekteerimislepingute kasumimarginaaliga (48).

| (238) | Icecapital on kõnealuseid kasumimarginaale analüüsinud. Tema aruandest ilmneb, et kasumimarginaalide erinevus andis Tieliikelaitosele 8,5 miljoni euro suuruse eelise. |
| --- | --- |

(238)

Icecapital on kõnealuseid kasumimarginaale analüüsinud. Tema aruandest ilmneb, et kasumimarginaalide erinevus andis Tieliikelaitosele 8,5 miljoni euro suuruse eelise.

| (239) | Komisjon leiab samal ajal, et Tieliikelaitos sai läbirääkimistega töövõtulepingute tõttu veidi rohkem kasu kui 8,5 miljonit eurot. 8,5 miljoni euro suuruse erinevuse arvutamisel kasutati läbirääkimistega lepingute lõplikku kasumimarginaali (kasum pärast iga-aastast kulude korrigeerimist). Nagu kaebuse esitajad rõhutasid, ja seda ei ole vaidlustanud ka Soome ametiasutused, võis ettevõtja seega saada üleminekuperioodi igal aastal kasu iga-aastasest allapoole „korrigeerimisest” asjaomast intressi maksmata. Seetõttu sai Tieliikelaitos lisaks 8,5 miljoni euro suurusele kasumimarginaalide erinevusele kasu ka lühiajalistest (49) intressivabadest laenudest. Teades, et kulude allapoole korrigeerimine toimus üleminekuperioodil 16,8 miljoni euro ulatuses ja et selle perioodi laenuintressi määrad olid kuni 5,7 %, ei saanud Tieliikelaitos sellistest lühiajalistest intressivabadest laenudest rohkem kasu kui 1 miljon eurot. |
| --- | --- |

(239)

Komisjon leiab samal ajal, et Tieliikelaitos sai läbirääkimistega töövõtulepingute tõttu veidi rohkem kasu kui 8,5 miljonit eurot. 8,5 miljoni euro suuruse erinevuse arvutamisel kasutati läbirääkimistega lepingute lõplikku kasumimarginaali (kasum pärast iga-aastast kulude korrigeerimist). Nagu kaebuse esitajad rõhutasid, ja seda ei ole vaidlustanud ka Soome ametiasutused, võis ettevõtja seega saada üleminekuperioodi igal aastal kasu iga-aastasest allapoole „korrigeerimisest” asjaomast intressi maksmata. Seetõttu sai Tieliikelaitos lisaks 8,5 miljoni euro suurusele kasumimarginaalide erinevusele kasu ka lühiajalistest (49) intressivabadest laenudest. Teades, et kulude allapoole korrigeerimine toimus üleminekuperioodil 16,8 miljoni euro ulatuses ja et selle perioodi laenuintressi määrad olid kuni 5,7 %, ei saanud Tieliikelaitos sellistest lühiajalistest intressivabadest laenudest rohkem kasu kui 1 miljon eurot.

| (240) | Tieliikelaitosega läbirääkimistega menetluses sõlmitud teehoiuteenuse osutamise lepingute tingimustega seotud abielement oli üleminekuperioodil seega kokku ligikaudu 9,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(240)

Tieliikelaitosega läbirääkimistega menetluses sõlmitud teehoiuteenuse osutamise lepingute tingimustega seotud abielement oli üleminekuperioodil seega kokku ligikaudu 9,5 miljonit eurot.

6.3.4.   Parvlaevateenuste osutamiseks läbirääkimistega menetluses sõlmitud lepingud

| (241) | Komisjon märgib, et Soome ametiasutuste esimene katse minna parvlaevateenuste osas läbirääkimistega lepingutelt üle hankemenetluses sõlmitavatele lepingutele ei andnud oodatud tulemusi. Hankemenetluses pakutud hinnad olid märksa kõrgemad kui maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahel läbirääkimistega menetluses sõlmitud kehtivate lepingute hinnad. Pealegi ei aidanuks pakkumustega nõustumine kaasa turu liberaliseerimise eesmärgi saavutamisele, kuna põhjustanuks Tieliikelaitose positsiooni tugevnemist (Tieliikelaitose pakkumus oli ikkagi odavaim). Soome otsib seetõttu uut hankemudelit, mis annaks kõigile võimalikele pakkujatele võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon märgib, et Soome ametiasutuste esimene katse minna parvlaevateenuste osas läbirääkimistega lepingutelt üle hankemenetluses sõlmitavatele lepingutele ei andnud oodatud tulemusi. Hankemenetluses pakutud hinnad olid märksa kõrgemad kui maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahel läbirääkimistega menetluses sõlmitud kehtivate lepingute hinnad. Pealegi ei aidanuks pakkumustega nõustumine kaasa turu liberaliseerimise eesmärgi saavutamisele, kuna põhjustanuks Tieliikelaitose positsiooni tugevnemist (Tieliikelaitose pakkumus oli ikkagi odavaim). Soome otsib seetõttu uut hankemudelit, mis annaks kõigile võimalikele pakkujatele võrdsed võimalused.

| (242) | Läbirääkimistega lepingute jätkuv kasutamine ei anna Tieliikelaitosele mingit eelist, kuna läbirääkimistega lepingute tingimustes ei kajastu piisavalt seadmete uuendamise vajadus. Läbirääkimistega lepingute jätkuv kasutamine seab Tieliikelaitose seega pigem halvemasse olukorda. |
| --- | --- |

(242)

Läbirääkimistega lepingute jätkuv kasutamine ei anna Tieliikelaitosele mingit eelist, kuna läbirääkimistega lepingute tingimustes ei kajastu piisavalt seadmete uuendamise vajadus. Läbirääkimistega lepingute jätkuv kasutamine seab Tieliikelaitose seega pigem halvemasse olukorda.

| (243) | Komisjon on niisiis seisukohal, et hind, mida maanteede amet maksis Tieliikelaitosele läbirääkimistega parvlaevalepingute eest, ei ületa turuhinda. Komisjon leiab seega, et nimetatud tasuga ei kaasne riigiabi. |
| --- | --- |

(243)

Komisjon on niisiis seisukohal, et hind, mida maanteede amet maksis Tieliikelaitosele läbirääkimistega parvlaevalepingute eest, ei ületa turuhinda. Komisjon leiab seega, et nimetatud tasuga ei kaasne riigiabi.

6.3.5.   Erisätted ülepaisutatud koosseisu vähendamiseks

| (244) | Tieliikelaitost kohustati seadusega, millega ta muudeti haldussüsteemi osast riigiettevõtteks, üle võtma endise maanteede talituse teedeehituse haru kõik töötajad, kuigi neid töötajaid oli tema vajadustega võrreldes liiga palju. Lisaks keelati kõnealuses seaduses Tieliikelaitosele töötajate koondamine üleminekuperioodil. |
| --- | --- |

(244)

Tieliikelaitost kohustati seadusega, millega ta muudeti haldussüsteemi osast riigiettevõtteks, üle võtma endise maanteede talituse teedeehituse haru kõik töötajad, kuigi neid töötajaid oli tema vajadustega võrreldes liiga palju. Lisaks keelati kõnealuses seaduses Tieliikelaitosele töötajate koondamine üleminekuperioodil.

| (245) | Soome ametiasutused vaidlevad vastu väitele, et Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu probleemi lahendamisele suunatud meetmed on riigiabi. Kõnealuste meetmete eesmärk on pelgalt heastada struktuuriline halvemus, mille all Tieliikelaitos kannatas ülepaisutatud koosseisu tõttu, kulukate, enne turu avamist kehtestatud tööhõivetingimuste tõttu ning Soome parlamendi kehtestatud keelu tõttu koondada üleminekuperioodil töötajaid. Soome ametiasutused tuginevad siinkohal Esimese Astme Kohtu eespool viidatud otsusele Combusi kohtuasjas. |
| --- | --- |

(245)

Soome ametiasutused vaidlevad vastu väitele, et Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu probleemi lahendamisele suunatud meetmed on riigiabi. Kõnealuste meetmete eesmärk on pelgalt heastada struktuuriline halvemus, mille all Tieliikelaitos kannatas ülepaisutatud koosseisu tõttu, kulukate, enne turu avamist kehtestatud tööhõivetingimuste tõttu ning Soome parlamendi kehtestatud keelu tõttu koondada üleminekuperioodil töötajaid. Soome ametiasutused tuginevad siinkohal Esimese Astme Kohtu eespool viidatud otsusele Combusi kohtuasjas.

| (246) | Combusi kohtuasjas tugines Esimese Astme Kohus väitele, et „Taani valitsus oleks selle asemel, et maksta 100 miljonit Taani krooni otse Combusi ametnikele, võinud saavutada sama tulemuse, määrates need ametnikud eraldi preemiat maksmata uuele teenistuskohale avalikus haldussüsteemis, mis oleks võimaldanud Combusil kohe tööle võtta töötajaid eraõiguslike lepingute alusel”
   (50). |
| --- | --- |

(246)

Combusi kohtuasjas tugines Esimese Astme Kohus väitele, et „Taani valitsus oleks selle asemel, et maksta 100 miljonit Taani krooni otse Combusi ametnikele, võinud saavutada sama tulemuse, määrates need ametnikud eraldi preemiat maksmata uuele teenistuskohale avalikus haldussüsteemis, mis oleks võimaldanud Combusil kohe tööle võtta töötajaid eraõiguslike lepingute alusel”
   (50).

| (247) | Komisjon meenutab, et Combusi kohtuotsuses väljendatud mõttekäiku, millele Soome ametiasutused viitasid, ei ole Euroopa Kohus sõnaselgelt kinnitanud ja sellele ei ole viidatud üheski hilisemas Esimese Astme Kohtu otsuses. Euroopa Kohtu praktika teatavad tahud on igal juhul vastuolus eeldusega, et struktuurilise halvemuse tõttu riigi poolt makstav hüvitis ei ole abi, ja viitavad seega sellele, et Combusi kohtuotsust ei tuleks tõlgendada liiga laialt. |
| --- | --- |

(247)

Komisjon meenutab, et Combusi kohtuotsuses väljendatud mõttekäiku, millele Soome ametiasutused viitasid, ei ole Euroopa Kohus sõnaselgelt kinnitanud ja sellele ei ole viidatud üheski hilisemas Esimese Astme Kohtu otsuses. Euroopa Kohtu praktika teatavad tahud on igal juhul vastuolus eeldusega, et struktuurilise halvemuse tõttu riigi poolt makstav hüvitis ei ole abi, ja viitavad seega sellele, et Combusi kohtuotsust ei tuleks tõlgendada liiga laialt.

| (248) | Euroopa Kohus on oma väljakujunenud praktikas sedastanud, et see, kas teatav meede on abi, tuleb kindlaks teha asjaomase meetme mõju alusel ja mitte selle meetme põhjuste või eesmärkide alusel (51). Euroopa Kohus on ka sedastanud, et mis tahes meede, mis vabastab ettevõtja kohustustest, mis oleks ettevõtja eelarves tavaliselt olnud, on riigiabi (52). Euroopa Kohus on selgitanud, et see hõlmab eelkõige töötajate tasustamisega seotud kulusid (53). Nimetatud põhjustel ei ole Euroopa Kohus nõustunud, et meede ei anna kõnealusele ettevõtjale eelist vaid põhjusel, et sellega kompenseeritakse „halvemust”, mille all ettevõtja kannatab (54). |
| --- | --- |

(248)

Euroopa Kohus on oma väljakujunenud praktikas sedastanud, et see, kas teatav meede on abi, tuleb kindlaks teha asjaomase meetme mõju alusel ja mitte selle meetme põhjuste või eesmärkide alusel (51). Euroopa Kohus on ka sedastanud, et mis tahes meede, mis vabastab ettevõtja kohustustest, mis oleks ettevõtja eelarves tavaliselt olnud, on riigiabi (52). Euroopa Kohus on selgitanud, et see hõlmab eelkõige töötajate tasustamisega seotud kulusid (53). Nimetatud põhjustel ei ole Euroopa Kohus nõustunud, et meede ei anna kõnealusele ettevõtjale eelist vaid põhjusel, et sellega kompenseeritakse „halvemust”, mille all ettevõtja kannatab (54).

| (249) | Komisjon hindab nendele kaalutlustele tuginedes eraldi igat konkreetset meedet. |
| --- | --- |

(249)

Komisjon hindab nendele kaalutlustele tuginedes eraldi igat konkreetset meedet.

6.3.5.1.   Personalisiire maanteede ametisse ja teistesse riiklikesse haldusasutustesse

| (250) | Seoses Tieliikelaitose 116 töötaja üleviimisega riigi haldusasutuste vabadele ametikohtadele tuleb komisjonil esiteks hinnata, kas seda üleviimist rahastati riigi ressurssidest. See on nii ainult juhul, kui Soome haldussüsteemi vabade ametikohtade täitmine Tieliikelaitose endiste töötajatega oli Soome riigi jaoks kulukam kui nende ametikohtade täitmine teiste kandidaatidega. Seoses sellega on oluline märkida, et Soome haldussüsteemis ei loodud uusi ametikohti Tieliikelaitose endiste töötajate jaoks, vaid täideti ainult sellised ametikohad, mis olid vabanenud riigiteenistujate lahkumise tõttu. |
| --- | --- |

(250)

Seoses Tieliikelaitose 116 töötaja üleviimisega riigi haldusasutuste vabadele ametikohtadele tuleb komisjonil esiteks hinnata, kas seda üleviimist rahastati riigi ressurssidest. See on nii ainult juhul, kui Soome haldussüsteemi vabade ametikohtade täitmine Tieliikelaitose endiste töötajatega oli Soome riigi jaoks kulukam kui nende ametikohtade täitmine teiste kandidaatidega. Seoses sellega on oluline märkida, et Soome haldussüsteemis ei loodud uusi ametikohti Tieliikelaitose endiste töötajate jaoks, vaid täideti ainult sellised ametikohad, mis olid vabanenud riigiteenistujate lahkumise tõttu.

| (251) | Kaebuse esitajad väidavad, et Tieliikelaitose töötajad suunati nende teenistustingimusi muutmata tagasi haldussüsteemi ja seega olid nad haldussüsteemi jaoks kulukamad kui teised võimalikud kandidaadid. |
| --- | --- |

(251)

Kaebuse esitajad väidavad, et Tieliikelaitose töötajad suunati nende teenistustingimusi muutmata tagasi haldussüsteemi ja seega olid nad haldussüsteemi jaoks kulukamad kui teised võimalikud kandidaadid.

| (252) | Soome valitsus on kinnitanud, et personalisiire Tieliikelaitosest Soome haldussüsteemi oli võimalik ainult juhul, kui haldussüsteemis vabanes mõni ametikoht ja kui see avalikustati. Tieliikelaitose töötajad võeti tööle ainult juhul, kui vabanes nende teenistusajale vastav ametikoht ja kui nende kvalifikatsioon vastas avalikustatud vaba ametikoha tingimustele. Enne Tieliikelaitose töötajate üleviimist hinnati nende sobivust vastavale ametikohale. |
| --- | --- |

(252)

Soome valitsus on kinnitanud, et personalisiire Tieliikelaitosest Soome haldussüsteemi oli võimalik ainult juhul, kui haldussüsteemis vabanes mõni ametikoht ja kui see avalikustati. Tieliikelaitose töötajad võeti tööle ainult juhul, kui vabanes nende teenistusajale vastav ametikoht ja kui nende kvalifikatsioon vastas avalikustatud vaba ametikoha tingimustele. Enne Tieliikelaitose töötajate üleviimist hinnati nende sobivust vastavale ametikohale.

| (253) | Komisjon märgib, et kaebuse esitajad ei ole kuidagi tõendanud oma väidet, mille kohaselt oli Tieliikelaitose endiste töötajate võtmine vabadele ametikohtadele Soome valitsuse jaoks kulukam kui teiste kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

(253)

Komisjon märgib, et kaebuse esitajad ei ole kuidagi tõendanud oma väidet, mille kohaselt oli Tieliikelaitose endiste töötajate võtmine vabadele ametikohtadele Soome valitsuse jaoks kulukam kui teiste kandidaatide puhul.

| (254) | Komisjon leiab, et tema käsutuses oleva teabe hindamisel ei ole ilmnenud ühtegi viidet sellele, et Soome haldussüsteemil oleks tekkinud täiendavaid kulusid Tieliikelaitose 116 töötaja üleviimisest riigi haldusasutuste vabadele ametikohtadele. Komisjon märgib eelkõige, et kõnealusele 116 töötajale kehtisid maanteede talituses töötamise ajal samad teenistustingimused nagu Soome haldussüsteemis töötavatele riigiteenistujatele. Endise riigiteenistuja uuesti tööle võtmisel riigi haldusasutusse tema teenistusajale vastavale ametikohale tekkisid Soome riigil samasugused kulud nagu siis, kui ta oleks võtnud kõnealusele ametikohale tööle mõne teise isiku. |
| --- | --- |

(254)

Komisjon leiab, et tema käsutuses oleva teabe hindamisel ei ole ilmnenud ühtegi viidet sellele, et Soome haldussüsteemil oleks tekkinud täiendavaid kulusid Tieliikelaitose 116 töötaja üleviimisest riigi haldusasutuste vabadele ametikohtadele. Komisjon märgib eelkõige, et kõnealusele 116 töötajale kehtisid maanteede talituses töötamise ajal samad teenistustingimused nagu Soome haldussüsteemis töötavatele riigiteenistujatele. Endise riigiteenistuja uuesti tööle võtmisel riigi haldusasutusse tema teenistusajale vastavale ametikohale tekkisid Soome riigil samasugused kulud nagu siis, kui ta oleks võtnud kõnealusele ametikohale tööle mõne teise isiku.

| (255) | Komisjon leiab nendele kaalutlustele tuginedes, et 116 töötaja üleviimine ei ole põhjustanud Soome riigile lisakulusid. Seetõttu ei ole tegemist riigiabiga, kuna riigi ressursside üleandmist ei kaasnenud. |
| --- | --- |

(255)

Komisjon leiab nendele kaalutlustele tuginedes, et 116 töötaja üleviimine ei ole põhjustanud Soome riigile lisakulusid. Seetõttu ei ole tegemist riigiabiga, kuna riigi ressursside üleandmist ei kaasnenud.

6.3.5.2.   Eriteenuseprojektide rahastamine

| (256) | Eriprojekte liigsetele töötajatele, keda ei saanud koondada, rahastas maanteede amet kokku ligikaudu 68 miljoni euro ulatuses, kaasa arvatud 56 miljonit eurot personalikulude rahastamiseks (vt osa 5.5). |
| --- | --- |

(256)

Eriprojekte liigsetele töötajatele, keda ei saanud koondada, rahastas maanteede amet kokku ligikaudu 68 miljoni euro ulatuses, kaasa arvatud 56 miljonit eurot personalikulude rahastamiseks (vt osa 5.5).

| (257) | Komisjon möönab, et kõnealuste teenuseprojektide eesmärk oli ilmselgelt leevendada ettevõtja ülepaisutatud koosseisust tingitud struktuurilist halvemust. |
| --- | --- |

(257)

Komisjon möönab, et kõnealuste teenuseprojektide eesmärk oli ilmselgelt leevendada ettevõtja ülepaisutatud koosseisust tingitud struktuurilist halvemust.

| (258) | Soome ametiasutuste selgituste põhjal, mida kinnitas eksperdiotsus, jõuab komisjon järeldusele, et riigi makstud 68 miljonit eurot ei olnud ülemäärane hüvitis asjaomaste teenuste (teeäärte puhastamine, ehitiste ja välisalade ennistamine) osutamise eest. Vastupidi, teenuseprojektid olid kahjumlikud (vt osa 5.5). |
| --- | --- |

(258)

Soome ametiasutuste selgituste põhjal, mida kinnitas eksperdiotsus, jõuab komisjon järeldusele, et riigi makstud 68 miljonit eurot ei olnud ülemäärane hüvitis asjaomaste teenuste (teeäärte puhastamine, ehitiste ja välisalade ennistamine) osutamise eest. Vastupidi, teenuseprojektid olid kahjumlikud (vt osa 5.5).

| (259) | Sellegipoolest leiab komisjon, et eriteenuseprojektide puudumisel oleks ettevõtja pidanud maksma oma liigsetele töötajatele palka, kuigi need ei osalenud ettevõtja tulude suurendamises. Puuduvad tõendid selle kohta, et Soome ametiasutused oleksid teises olukorras ikkagi tellinud asjaomaseid teenuseid ja et asjaomas(t)e lepingu(te) sõlmimine Tieliikelaitosega oli riigi jaoks majanduslikult kõige soodsam lahendus. Seega tuleb meedet pidada riigi ressurssidest rahastatuks. |
| --- | --- |

(259)

Sellegipoolest leiab komisjon, et eriteenuseprojektide puudumisel oleks ettevõtja pidanud maksma oma liigsetele töötajatele palka, kuigi need ei osalenud ettevõtja tulude suurendamises. Puuduvad tõendid selle kohta, et Soome ametiasutused oleksid teises olukorras ikkagi tellinud asjaomaseid teenuseid ja et asjaomas(t)e lepingu(te) sõlmimine Tieliikelaitosega oli riigi jaoks majanduslikult kõige soodsam lahendus. Seega tuleb meedet pidada riigi ressurssidest rahastatuks.

| (260) | Vastupidiselt haldussüsteemi toimunud personalisiirdele erineb Tieliikelaitose olukord eriteenuseprojektide puhul olukorrast, mida Esimese Astme Kohus kaalus Combusi kohtuasjas. |
| --- | --- |

(260)

Vastupidiselt haldussüsteemi toimunud personalisiirdele erineb Tieliikelaitose olukord eriteenuseprojektide puhul olukorrast, mida Esimese Astme Kohus kaalus Combusi kohtuasjas.

| (261) | Erinevalt sellest, mis juhtub, kui 116 töötajat suunatakse tagasi haldussüsteemi, ei ole asjaomane meede otseselt mõeldud lahendama ülepaisutatud koosseisu probleemi. Selle asemel tellib riik ainuüksi Tieliikelaitoselt konkurentsil põhineva hankemenetluseta selliste eriteenuseprojektide rakendamise, mille puhul tundub, et ta muidu ei oleks neid üldse või sellises ulatuses tellinud. Riik kahjustab sellega ilmselgelt konkurentsil põhinevaid võrdseid võimalusi konkurentsile avaneval turul. Asjaomane meede ei kõrvalda ettevõtte struktuurilist halvemust, vaid pigem võimaldab tal sellest halvemusest hoolimata edasi tegutseda ja ei soodusta iseenesest kuidagi sellise olukorra lõpetamist. |
| --- | --- |

(261)

Erinevalt sellest, mis juhtub, kui 116 töötajat suunatakse tagasi haldussüsteemi, ei ole asjaomane meede otseselt mõeldud lahendama ülepaisutatud koosseisu probleemi. Selle asemel tellib riik ainuüksi Tieliikelaitoselt konkurentsil põhineva hankemenetluseta selliste eriteenuseprojektide rakendamise, mille puhul tundub, et ta muidu ei oleks neid üldse või sellises ulatuses tellinud. Riik kahjustab sellega ilmselgelt konkurentsil põhinevaid võrdseid võimalusi konkurentsile avaneval turul. Asjaomane meede ei kõrvalda ettevõtte struktuurilist halvemust, vaid pigem võimaldab tal sellest halvemusest hoolimata edasi tegutseda ja ei soodusta iseenesest kuidagi sellise olukorra lõpetamist.

| (262) | Tuginedes eespool nimetatud kaalutlustele, mida analüüsiti, ja võttes arvesse asjaomast kohtupraktikat, kaasa arvatud Combusi kohtuotsust, võib seega järeldada, et asjaomast meedet tuleb käsitada abina. |
| --- | --- |

(262)

Tuginedes eespool nimetatud kaalutlustele, mida analüüsiti, ja võttes arvesse asjaomast kohtupraktikat, kaasa arvatud Combusi kohtuotsust, võib seega järeldada, et asjaomast meedet tuleb käsitada abina.

6.3.5.3.   Personali kohanemist hõlbustavad meetmed

| (263) | Lisaks kahele eespool kirjeldatud meetmele kanti maanteede ameti eelarvest üle 20,1 miljonit eurot, et aidata Tieliikelaitose töötajatel leida uusi töökohti, rahastada täiend- ja ümberõpet ning toetada ennetähtaegselt pensionile jäämist. |
| --- | --- |

(263)

Lisaks kahele eespool kirjeldatud meetmele kanti maanteede ameti eelarvest üle 20,1 miljonit eurot, et aidata Tieliikelaitose töötajatel leida uusi töökohti, rahastada täiend- ja ümberõpet ning toetada ennetähtaegselt pensionile jäämist.

| (264) | Soome ametiasutused ei ole esitanud üksikasjalikku teavet asjakohaste meetmete kohta. Nagu eespool nimetatud, tuleb Combusi kohtuotsust tõlgendada kitsalt ja komisjon ei saa seetõttu järeldada, et need meetmed ei põhjustanud valikulise eelise andmist Tieliikelaitosele. |
| --- | --- |

(264)

Soome ametiasutused ei ole esitanud üksikasjalikku teavet asjakohaste meetmete kohta. Nagu eespool nimetatud, tuleb Combusi kohtuotsust tõlgendada kitsalt ja komisjon ei saa seetõttu järeldada, et need meetmed ei põhjustanud valikulise eelise andmist Tieliikelaitosele.

6.3.6.   Tieliikelaitose maaostudega seotud maksumeede

| (265) | Mis puutub sellesse, et üleminekuperioodil vabastati isikud, kes müüsid maad Tieliikelaitosele, suures osas kapitalikasvu tulumaksust, märgib komisjon, et Soome ametiasutused ei esita tegelikult ühtegi argumenti, mis vaidlustanuks asjaomase meetme käsitamise abina, nagu nõuavad kaebuse esitajad. Komisjon on sunnitud tema käsutuses oleva teabe alusel järeldama, et kõnealuse meetmega võib kaasneda eelise andmine Tieliikelaitosele. |
| --- | --- |

(265)

Mis puutub sellesse, et üleminekuperioodil vabastati isikud, kes müüsid maad Tieliikelaitosele, suures osas kapitalikasvu tulumaksust, märgib komisjon, et Soome ametiasutused ei esita tegelikult ühtegi argumenti, mis vaidlustanuks asjaomase meetme käsitamise abina, nagu nõuavad kaebuse esitajad. Komisjon on sunnitud tema käsutuses oleva teabe alusel järeldama, et kõnealuse meetmega võib kaasneda eelise andmine Tieliikelaitosele.

| (266) | Komisjon märgib, et Tieliikelaitos ei saanud asjaomasest maksusoodustusest otsest kasu. Komisjon märgib lisaks, et kõik maamüüjad ei saanud seda soodustust kasutada; seda said kasutada ainult müüjad, kes ei olnud piiratud vastutusega äriühingud, täis- või usaldusühingud. Tieliikelaitos oleks võinud asjaomasest meetmest kasu saada, kui otsesed kasusaajad oleksid selle soodustuse (osaliselt) edastanud Tieliikelaitosele. |
| --- | --- |

(266)

Komisjon märgib, et Tieliikelaitos ei saanud asjaomasest maksusoodustusest otsest kasu. Komisjon märgib lisaks, et kõik maamüüjad ei saanud seda soodustust kasutada; seda said kasutada ainult müüjad, kes ei olnud piiratud vastutusega äriühingud, täis- või usaldusühingud. Tieliikelaitos oleks võinud asjaomasest meetmest kasu saada, kui otsesed kasusaajad oleksid selle soodustuse (osaliselt) edastanud Tieliikelaitosele.

| (267) | Kui Tieliikelaitos sai sellest mingit kasu, tuleb seda meedet igal juhul käsitada nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunktis v sätestatud abina – „abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem ühisturu arengu tõttu ja ilma et liikmesriik oleks seda muutnud” – järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(267)

Kui Tieliikelaitos sai sellest mingit kasu, tuleb seda meedet igal juhul käsitada nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunktis v sätestatud abina – „abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem ühisturu arengu tõttu ja ilma et liikmesriik oleks seda muutnud” – järgmistel põhjustel.

| (268) | Kehtestamise ajal ei olnud see abi. Kui Tieliikelaitose eelkäija (maanteede talituse teedeehituse haru) kuulus veel Soome haldussüsteemi, kohaldati talle kõnealust maksusoodustust: tulumaksuseaduse § 49 lõike 1 punkti 4 kohaselt kohaldatakse seda maksuvabastust kõigile riigiasutustele ja -ettevõtetele. |
| --- | --- |

(268)

Kehtestamise ajal ei olnud see abi. Kui Tieliikelaitose eelkäija (maanteede talituse teedeehituse haru) kuulus veel Soome haldussüsteemi, kohaldati talle kõnealust maksusoodustust: tulumaksuseaduse § 49 lõike 1 punkti 4 kohaselt kohaldatakse seda maksuvabastust kõigile riigiasutustele ja -ettevõtetele.

| (269) | Ent maanteede talitus ei tegelenud meetme rakendamise ajal majandustegevusega järgmisel põhjusel: põhikirja järgi ei olnud maanteede talitusel lubatud turul tasu eest teenuseid pakkuda. Ta pidi piirduma vaid tööga haldussüsteemi raames. Seega toimus avalike teede planeerimis-, ehitus- ja hooldustegevus temale reserveeritud valdkonnas. Tulumaksuseaduse jõustumisel 1993. aastal oli Tieliikelaitos Soome haldussüsteemi osa ja ei tegutsenud ühelgi muul turul. Komisjon leiab, et meetme kehtestamise ajal ei olnud see riigiabi, kuna ettevõtja ei saanud sellest kasu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(269)

Ent maanteede talitus ei tegelenud meetme rakendamise ajal majandustegevusega järgmisel põhjusel: põhikirja järgi ei olnud maanteede talitusel lubatud turul tasu eest teenuseid pakkuda. Ta pidi piirduma vaid tööga haldussüsteemi raames. Seega toimus avalike teede planeerimis-, ehitus- ja hooldustegevus temale reserveeritud valdkonnas. Tulumaksuseaduse jõustumisel 1993. aastal oli Tieliikelaitos Soome haldussüsteemi osa ja ei tegutsenud ühelgi muul turul. Komisjon leiab, et meetme kehtestamise ajal ei olnud see riigiabi, kuna ettevõtja ei saanud sellest kasu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (270) | Hiljem oli see abi ühisturu arengu tõttu. Maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru, mis on praegu ettevõte nimega Tieliikelaitos, võis 2001. aastast alates pakkuda oma teenuseid turul tänu Soome teehoiuteenuste turu reformile, mis on käesoleva otsuse esemeks. Soome valitsuse otsus avada teehoiuteenuste osutamise turg konkurentsile oli osa ulatuslikumast liberaliseerimisliikumisest, mis on õhutanud ka teisi ELi ja EMP liikmesriike järgemööda avama vabatahtlikult oma teehoiuteenuste turge (viimati tehti seda Norras). Praegu pakuvad mitmed teehooldus- ja ehitussektori ettevõtted (55) oma teenuseid kogu ELi ja EMP territooriumil. |
| --- | --- |

(270)

Hiljem oli see abi ühisturu arengu tõttu. Maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru, mis on praegu ettevõte nimega Tieliikelaitos, võis 2001. aastast alates pakkuda oma teenuseid turul tänu Soome teehoiuteenuste turu reformile, mis on käesoleva otsuse esemeks. Soome valitsuse otsus avada teehoiuteenuste osutamise turg konkurentsile oli osa ulatuslikumast liberaliseerimisliikumisest, mis on õhutanud ka teisi ELi ja EMP liikmesriike järgemööda avama vabatahtlikult oma teehoiuteenuste turge (viimati tehti seda Norras). Praegu pakuvad mitmed teehooldus- ja ehitussektori ettevõtted (55) oma teenuseid kogu ELi ja EMP territooriumil.

| (271) | Kõnealused reformid on turgu muutnud kahel viisil: ühest küljest tulid turule endised valitsusasutused; teisest küljest suurenes oluliselt jagatava turu üldine maht (nt Soomes suurenes turu avamise tulemusel jagatava turu maht üle 400 miljoni euro). |
| --- | --- |

(271)

Kõnealused reformid on turgu muutnud kahel viisil: ühest küljest tulid turule endised valitsusasutused; teisest küljest suurenes oluliselt jagatava turu üldine maht (nt Soomes suurenes turu avamise tulemusel jagatava turu maht üle 400 miljoni euro).

| (272) | Komisjon leiab neid arenguid arvestades, et 2001. aastast alates tegeleb Tieliikelaitos majandustegevusega, täpsemalt pakub tasu eest teehoiuteenuseid, ja on seega ettevõtja EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Ühisturu arengu tõttu on meede, mis kehtestamise ajal ei olnud riigiabi, muutunud seega riigiabiks. |
| --- | --- |

(272)

Komisjon leiab neid arenguid arvestades, et 2001. aastast alates tegeleb Tieliikelaitos majandustegevusega, täpsemalt pakub tasu eest teehoiuteenuseid, ja on seega ettevõtja EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Ühisturu arengu tõttu on meede, mis kehtestamise ajal ei olnud riigiabi, muutunud seega riigiabiks.

| (273) | Liikmesriik ei ole abi muutnud. Niivõrd kui tulumaksuseaduse § 49 lõike 1 punkt 4 oli kohaldatav Tieliikelaitosele (1. jaanuarini 2005), kohaldati seda muutmata kujul alates tulumaksuseaduse jõustumisest 1993. aastal. |
| --- | --- |

(273)

Liikmesriik ei ole abi muutnud. Niivõrd kui tulumaksuseaduse § 49 lõike 1 punkt 4 oli kohaldatav Tieliikelaitosele (1. jaanuarini 2005), kohaldati seda muutmata kujul alates tulumaksuseaduse jõustumisest 1993. aastal.

6.3.7.   Pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine

| (274) | Komisjon leiab, et pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine annab Tieliikelaitosele eelise. |
| --- | --- |

(274)

Komisjon leiab, et pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine annab Tieliikelaitosele eelise.

| (275) | Komisjon viitab oma teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes, (56) mille punktis 2.1.3 on märgitud: „Komisjon loeb garantii kujul antud abiks ka soodsamad rahastamistingimused ettevõtjatele, kelle õiguslik vorm välistab pankroti- või muud maksejõuetusmenetlused või tagab selgesõnalise riigigarantii või kahjumi katmise riigi poolt.” (57) |
| --- | --- |

(275)

Komisjon viitab oma teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes, (56) mille punktis 2.1.3 on märgitud: „Komisjon loeb garantii kujul antud abiks ka soodsamad rahastamistingimused ettevõtjatele, kelle õiguslik vorm välistab pankroti- või muud maksejõuetusmenetlused või tagab selgesõnalise riigigarantii või kahjumi katmise riigi poolt.” (57)

| (276) | Soome ametiasutused möönavad, et asjaolu, et Tieliikelaitos ei saa pankrotiseaduse alusel minna pankrotti, võib teoreetiliselt olla eelis, kuna Tieliikelaitose rahastamiskulusid oleks saanud laenuandja väiksemate riskide tõttu vähendada. Samas ei laenanud Tieliikelaitos pärast oma asutamist uusi rahalisi vahendeid rahaturult. Soome ametiasutuste sõnul ei olnud Tieliikelaitosel seetõttu võimalik saada pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamise tõttu konkurentsieelist võrreldes eraõiguslike konkurentidega. |
| --- | --- |

(276)

Soome ametiasutused möönavad, et asjaolu, et Tieliikelaitos ei saa pankrotiseaduse alusel minna pankrotti, võib teoreetiliselt olla eelis, kuna Tieliikelaitose rahastamiskulusid oleks saanud laenuandja väiksemate riskide tõttu vähendada. Samas ei laenanud Tieliikelaitos pärast oma asutamist uusi rahalisi vahendeid rahaturult. Soome ametiasutuste sõnul ei olnud Tieliikelaitosel seetõttu võimalik saada pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamise tõttu konkurentsieelist võrreldes eraõiguslike konkurentidega.

| (277) | Tieliikelaitose tulevaste võõrlaenude osas ei ole komisjon nõus, et tagatistasu maksmine Tieliikelaitose võetud laenude eest välistab abi olemasolu, kuna piiramatu garantii turuhinda ei ole võimalik määrata lihtsalt seetõttu, et ükski turul tegutsev ettevõtja ei annaks sellist garantiid. |
| --- | --- |

(277)

Tieliikelaitose tulevaste võõrlaenude osas ei ole komisjon nõus, et tagatistasu maksmine Tieliikelaitose võetud laenude eest välistab abi olemasolu, kuna piiramatu garantii turuhinda ei ole võimalik määrata lihtsalt seetõttu, et ükski turul tegutsev ettevõtja ei annaks sellist garantiid.

| (278) | Pealegi tellib Tieliikelaitos pidevalt teenuseid ja materjale kolmandatelt isikutelt, mistõttu Tieliikelaitosel tekib võlgnevus kolmandatest isikutest ettevõtjate ees. Kuna pankrotiõigus ei ole Tieliikelaitose suhtes kohaldatav, ei ole komisjoni arvates välistatud, et Tieliikelaitosel on soodsamad maksetingimused, kui see oleks muidu võimalik. Kuna riik vastutab tarnijate ees Tieliikelaitose kohustuste mittetäitmise eest, saamata sellise garantii eest tasu, „rahastatakse meedet riigi ressurssidest”. |
| --- | --- |

(278)

Pealegi tellib Tieliikelaitos pidevalt teenuseid ja materjale kolmandatelt isikutelt, mistõttu Tieliikelaitosel tekib võlgnevus kolmandatest isikutest ettevõtjate ees. Kuna pankrotiõigus ei ole Tieliikelaitose suhtes kohaldatav, ei ole komisjoni arvates välistatud, et Tieliikelaitosel on soodsamad maksetingimused, kui see oleks muidu võimalik. Kuna riik vastutab tarnijate ees Tieliikelaitose kohustuste mittetäitmise eest, saamata sellise garantii eest tasu, „rahastatakse meedet riigi ressurssidest”.

| (279) | Komisjon nõustub siiski Soome ametiasutustega, et kõnealust meedet tuleb käsitada nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abina, „kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi”. Asjaomase majandusüksuse (58) suhtes ei ole pankrotiseadus tõesti mitte kunagi olnud kohaldatav, ka mitte enne teehoiuteenuste sektori liberaliseerimist Soomes. Eespool 267. ja järgmistes põhjenduses nimetatud põhjustel ei olnud meede selle kehtestamise ajal riigiabi ja see muutus riigiabiks ühisturu arengu tõttu. |
| --- | --- |

(279)

Komisjon nõustub siiski Soome ametiasutustega, et kõnealust meedet tuleb käsitada nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abina, „kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi”. Asjaomase majandusüksuse (58) suhtes ei ole pankrotiseadus tõesti mitte kunagi olnud kohaldatav, ka mitte enne teehoiuteenuste sektori liberaliseerimist Soomes. Eespool 267. ja järgmistes põhjenduses nimetatud põhjustel ei olnud meede selle kehtestamise ajal riigiabi ja see muutus riigiabiks ühisturu arengu tõttu.

6.3.8.   Kohtlemise iseärasused seoses ettevõtte tulumaksuga

| (280) | Komisjon leiab, et jätkuv de facto täielik vabastamine ettevõtte tulumaksust annab Tieliikelaitosele eelise (59). |
| --- | --- |

(280)

Komisjon leiab, et jätkuv de facto täielik vabastamine ettevõtte tulumaksust annab Tieliikelaitosele eelise (59).

| (281) | Komisjon leiab, et ettevõtte tulumaksust vabastamine sellisel kujul on riigiabi. See ei ole põhjendatud ei maksusüsteemi laadi ega ökonoomikaga. |
| --- | --- |

(281)

Komisjon leiab, et ettevõtte tulumaksust vabastamine sellisel kujul on riigiabi. See ei ole põhjendatud ei maksusüsteemi laadi ega ökonoomikaga.

| (282) | Riigiabi elemendi kindlaksmääramise osas väidavad Soome ametiasutused, et kuigi Tieliikelaitos ei maksa riigile oma kasumilt ettevõtte tulumaksu, võetakse seda arvesse, kui tehakse iga-aastane otsus Tieliikelaitose kasumi riigieelarvesse kandmise kohta, st see osa kasumist, mille ettevõtja kannab riigieelarvesse, on ligilähedane sellele, mida konkureerivad ettevõtjad maksavad ettevõtte tulumaksu ja dividendidena. |
| --- | --- |

(282)

Riigiabi elemendi kindlaksmääramise osas väidavad Soome ametiasutused, et kuigi Tieliikelaitos ei maksa riigile oma kasumilt ettevõtte tulumaksu, võetakse seda arvesse, kui tehakse iga-aastane otsus Tieliikelaitose kasumi riigieelarvesse kandmise kohta, st see osa kasumist, mille ettevõtja kannab riigieelarvesse, on ligilähedane sellele, mida konkureerivad ettevõtjad maksavad ettevõtte tulumaksu ja dividendidena.

| (283) | Komisjoni arvates aetakse selles Soome ametiasutuste väites segi riigi kui maksude koguja ja riigi kui ettevõtete omaniku rollid. Komisjon leiab, et riigiabi kontrollimise eesmärgil on oluline neid kahte rolli selgelt eristada kooskõlas kohtupraktikaga (60). Ühest küljest tuleb komisjonil kontrollida, kas riik on maksude koguja rollis kohelnud kõiki ettevõtjaid sarnaselt; teisest küljest tuleb komisjonil kontrollida, kas riik käitub oma ettevõtete omaniku rollis erainvestorina, näiteks kui ta teeb dividendide väljamaksmise otsuse. |
| --- | --- |

(283)

Komisjoni arvates aetakse selles Soome ametiasutuste väites segi riigi kui maksude koguja ja riigi kui ettevõtete omaniku rollid. Komisjon leiab, et riigiabi kontrollimise eesmärgil on oluline neid kahte rolli selgelt eristada kooskõlas kohtupraktikaga (60). Ühest küljest tuleb komisjonil kontrollida, kas riik on maksude koguja rollis kohelnud kõiki ettevõtjaid sarnaselt; teisest küljest tuleb komisjonil kontrollida, kas riik käitub oma ettevõtete omaniku rollis erainvestorina, näiteks kui ta teeb dividendide väljamaksmise otsuse.

| (284) | Komisjoni arvates tuleb seetõttu, tagamaks, et Tieliikelaitosel ei ole soodsamaid äritingimusi kui tema konkurentidel, kohaldada asjaomase ettevõtja suhtes tavalist maksustamiskorda. |
| --- | --- |

(284)

Komisjoni arvates tuleb seetõttu, tagamaks, et Tieliikelaitosel ei ole soodsamaid äritingimusi kui tema konkurentidel, kohaldada asjaomase ettevõtja suhtes tavalist maksustamiskorda.

| (285) | Komisjon märgib, et ettevõtte tulumaksust vabastamist tuleb käsitada nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abina, „kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi”. Asjaomasele majandusüksusele ei ole tavapärased ettevõtte tulumaksu normid tõesti mitte kunagi olnud kohaldatavad. Eespool 267. ja järgnevates põhjendustes toodud põhjustel ei olnud meede selle kehtestamise ajal riigiabi ja see muutus riigiabiks ühisturu arengu tõttu. |
| --- | --- |

(285)

Komisjon märgib, et ettevõtte tulumaksust vabastamist tuleb käsitada nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abina, „kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi”. Asjaomasele majandusüksusele ei ole tavapärased ettevõtte tulumaksu normid tõesti mitte kunagi olnud kohaldatavad. Eespool 267. ja järgnevates põhjendustes toodud põhjustel ei olnud meede selle kehtestamise ajal riigiabi ja see muutus riigiabiks ühisturu arengu tõttu.

6.4.   Mõju liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele

| (286) | Väljakujunenud kohtupraktikas on sedastatud, et „kui ettevõtja tegutseb sektoris, kus konkureerivad eri liikmesriikidest pärit tootjad, kahjustab igasugune abi, mida ta võib saada valitsusasutustelt, liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi niivõrd, kuivõrd tema jätkuv kohalolek turul takistab teistest liikmesriikidest pärit konkurente suurendamast oma turuosa ja vähendab nende väljavaadet suurendada oma eksporti asjaomasesse liikmesriiki” (61). |
| --- | --- |

(286)

Väljakujunenud kohtupraktikas on sedastatud, et „kui ettevõtja tegutseb sektoris, kus konkureerivad eri liikmesriikidest pärit tootjad, kahjustab igasugune abi, mida ta võib saada valitsusasutustelt, liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi niivõrd, kuivõrd tema jätkuv kohalolek turul takistab teistest liikmesriikidest pärit konkurente suurendamast oma turuosa ja vähendab nende väljavaadet suurendada oma eksporti asjaomasesse liikmesriiki” (61).

| (287) | Komisjon märgib käesoleval juhul, et turgude avanemine teede infrastruktuuri hooldamiseks eri liikmesriikides on olnud piisav, et võimaldada esile kerkida rahvusvahelistel kontsernidel, mis tegutsevad mitmes liikmesriigis. Tieliikelaitos ise asutas 2004. aastal tütarettevõtja Eestis, asudes seega tegutsema väljaspool Soomet. Lisaks osaleb Tieliikelaitos praegu Rootsis asuvas ühisettevõttes. Seetõttu on selge, et Tieliikelaitos „tegutseb sektoris, kus konkureerivad eri liikmesriikidest pärit tootjad”. Seega tuleb sedastada, et riigi ressurssidest rahastatud valikulise eelise andmine Tieliikelaitosele on riigiabi, mis on EÜ artikli 87 lõike 1 kohaselt põhimõtteliselt keelatud. |
| --- | --- |

(287)

Komisjon märgib käesoleval juhul, et turgude avanemine teede infrastruktuuri hooldamiseks eri liikmesriikides on olnud piisav, et võimaldada esile kerkida rahvusvahelistel kontsernidel, mis tegutsevad mitmes liikmesriigis. Tieliikelaitos ise asutas 2004. aastal tütarettevõtja Eestis, asudes seega tegutsema väljaspool Soomet. Lisaks osaleb Tieliikelaitos praegu Rootsis asuvas ühisettevõttes. Seetõttu on selge, et Tieliikelaitos „tegutseb sektoris, kus konkureerivad eri liikmesriikidest pärit tootjad”. Seega tuleb sedastada, et riigi ressurssidest rahastatud valikulise eelise andmine Tieliikelaitosele on riigiabi, mis on EÜ artikli 87 lõike 1 kohaselt põhimõtteliselt keelatud.

6.5.   Otsus riigiabi olemasolu kohta

| (288) | Eelnevale tuginedes on komisjon jõudnud järeldusele, et meetmed „läbirääkimistega lepingud parvlaevateenuste osutamiseks” ja „personalisiire riigi haldusorganitesse” ei ole riigiabi EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna need ei anna Tieliikelaitosele majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(288)

Eelnevale tuginedes on komisjon jõudnud järeldusele, et meetmed „läbirääkimistega lepingud parvlaevateenuste osutamiseks” ja „personalisiire riigi haldusorganitesse” ei ole riigiabi EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna need ei anna Tieliikelaitosele majanduslikku eelist.

| (289) | Eespool kirjeldatud sellised meetmed nagu soodustingimustel riigilaenu andmine, läbirääkimistega lepingud teehoiuteenuste osutamiseks, eriteenuseprojektide rahastamine, personali kohanemist hõlbustavad meetmed, pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine, ettevõtte tulumaksuõiguse üldnormide kohaldatavuse välistamine ja Tieliikelaitose maaostudega seotud maksumeede on aga riigiabi, mis on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt põhimõtteliselt keelatud. Mõningast abi võib olla antud ka seoses maade ja kruusakarjääridega. |
| --- | --- |

(289)

Eespool kirjeldatud sellised meetmed nagu soodustingimustel riigilaenu andmine, läbirääkimistega lepingud teehoiuteenuste osutamiseks, eriteenuseprojektide rahastamine, personali kohanemist hõlbustavad meetmed, pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine, ettevõtte tulumaksuõiguse üldnormide kohaldatavuse välistamine ja Tieliikelaitose maaostudega seotud maksumeede on aga riigiabi, mis on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt põhimõtteliselt keelatud. Mõningast abi võib olla antud ka seoses maade ja kruusakarjääridega.

7.   ABI KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA

| (290) | Samad põhjused, mis ei takistanud komisjoni Altmarki kohtuotsuses väljaarendatud kriteeriumide alusel (vt osa 6.1) kinnitamast, et Tieliikelaitose heaks rakendatud meetmete pakett „ei ole abi”, ei võimalda komisjonil tunnistada paketi neid meetmeid, mis sisaldavad riigiabi elemente, EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel ühisturuga kokkusobivaks. Avalike teenuste eest makstava hüvitisena antavat riigiabi reguleerivate ühenduse normide kohaselt (62) ei saa komisjon asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel tunnistada ühisturuga kokkusobivaks abi, mis ei ole selgelt vajalik ettevõtjale pandud ülesannete teostamiseks ja mis ei ole proportsionaalne taotletud eesmärgiga. |
| --- | --- |

(290)

Samad põhjused, mis ei takistanud komisjoni Altmarki kohtuotsuses väljaarendatud kriteeriumide alusel (vt osa 6.1) kinnitamast, et Tieliikelaitose heaks rakendatud meetmete pakett „ei ole abi”, ei võimalda komisjonil tunnistada paketi neid meetmeid, mis sisaldavad riigiabi elemente, EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel ühisturuga kokkusobivaks. Avalike teenuste eest makstava hüvitisena antavat riigiabi reguleerivate ühenduse normide kohaselt (62) ei saa komisjon asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel tunnistada ühisturuga kokkusobivaks abi, mis ei ole selgelt vajalik ettevõtjale pandud ülesannete teostamiseks ja mis ei ole proportsionaalne taotletud eesmärgiga.

| (291) | Kuna kõnealuse abipaketi analüüsimiseks puudub muu konkreetne õiguslik alus, peab komisjon hindama, kas Tieliikelaitosele antud abi on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, milles on sätestatud, et „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”, võib kuulutada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(291)

Kuna kõnealuse abipaketi analüüsimiseks puudub muu konkreetne õiguslik alus, peab komisjon hindama, kas Tieliikelaitosele antud abi on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, milles on sätestatud, et „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”, võib kuulutada ühisturuga kokkusobivaks.

| (292) | Selleks et abimeede oleks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobiv, peab abi vastama järgmistele kriteeriumidele:






  — | abi peab edendama või soodustama projekti, mis on ühenduse kui terviku huvides, |
| --- | --- | --- |

(292)

Selleks et abimeede oleks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobiv, peab abi vastama järgmistele kriteeriumidele:

—

abi peab edendama või soodustama projekti, mis on ühenduse kui terviku huvides,

| — | abi peab olema vajalik selle tulemuse saavutamiseks, see tähendab, et eesmärki, mida abiga püütakse edendada, ei oleks suudetud ilma abita saavutada, ning abi kestus, osatähtsus ja ulatus peavad olema proportsionaalsed kavandatud tulemuse tähtsusega, |
| --- | --- |

—

abi peab olema vajalik selle tulemuse saavutamiseks, see tähendab, et eesmärki, mida abiga püütakse edendada, ei oleks suudetud ilma abita saavutada, ning abi kestus, osatähtsus ja ulatus peavad olema proportsionaalsed kavandatud tulemuse tähtsusega,

| — | abimeetmega otseselt seotud positiivne mõju liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele peab tasakaalustama abi negatiivse mõju, mistõttu võib järeldada, et abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks ühiste huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

—

abimeetmega otseselt seotud positiivne mõju liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele peab tasakaalustama abi negatiivse mõju, mistõttu võib järeldada, et abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks ühiste huvidega vastuolus.

| (293) | Komisjon jagab eespool kindlakstehtud riigiabimeetmed loetletud kriteeriumide alusel kahte rühma:






  — | olemasolevad abimeetmed (eelised, mis tulenevad pankrotiõiguse ja ettevõtte tulumaksuõiguse üldnormide kohaldatavuse välistamisest ning Tieliikelaitose maaostudega seotud maksumeetmest); |
| --- | --- | --- |

(293)

Komisjon jagab eespool kindlakstehtud riigiabimeetmed loetletud kriteeriumide alusel kahte rühma:

—

olemasolevad abimeetmed (eelised, mis tulenevad pankrotiõiguse ja ettevõtte tulumaksuõiguse üldnormide kohaldatavuse välistamisest ning Tieliikelaitose maaostudega seotud maksumeetmest);

| — | uued abimeetmed, mida rakendati eeskätt üleminekuperioodil (eelised, mis seonduvad riigilaenu, maanteesektoris sõlmitud läbirääkimistega lepingute, eriteenuseprojektide ja personali kohanemist hõlbustavate meetmetega ning maade ja kruusakarjääride üleandmisega kaasnev võimalik abi). |
| --- | --- |

—

uued abimeetmed, mida rakendati eeskätt üleminekuperioodil (eelised, mis seonduvad riigilaenu, maanteesektoris sõlmitud läbirääkimistega lepingute, eriteenuseprojektide ja personali kohanemist hõlbustavate meetmetega ning maade ja kruusakarjääride üleandmisega kaasnev võimalik abi).

7.1.   Olemasolevate abimeetmete kokkusobivus

| (294) | Komisjon märgib, et ettevõtte tulumaksu erisätted ja pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine on meetmed, mis seonduvad Tieliikelaitose kui riigiettevõtte õigusliku seisundiga. Sama kehtib Tieliikelaitose maaostudega seonduva maksumeetme kohta. |
| --- | --- |

(294)

Komisjon märgib, et ettevõtte tulumaksu erisätted ja pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine on meetmed, mis seonduvad Tieliikelaitose kui riigiettevõtte õigusliku seisundiga. Sama kehtib Tieliikelaitose maaostudega seonduva maksumeetme kohta.

| (295) | Need meetmed ei ole pealegi seotud Soome teedeehitus-, -projekteerimis- ja -hooldusturu avamisega ega teiste majandustegevuste arendamisega. Komisjonile kättesaadava teabe põhjal ei saa seega kinnitada meetmete kokkusobivust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(295)

Need meetmed ei ole pealegi seotud Soome teedeehitus-, -projekteerimis- ja -hooldusturu avamisega ega teiste majandustegevuste arendamisega. Komisjonile kättesaadava teabe põhjal ei saa seega kinnitada meetmete kokkusobivust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c.

| (296) | Komisjon leiab, et nn kasumi riigieelarvesse ülekandmise süsteem ja tagatistasu süsteem ei taga, et pankrotiõiguse ja ettevõtte tulumaksuõiguse kohaldamatusest tulenevad eelised oleksid täielikult välistatud (vt osa 6.2). |
| --- | --- |

(296)

Komisjon leiab, et nn kasumi riigieelarvesse ülekandmise süsteem ja tagatistasu süsteem ei taga, et pankrotiõiguse ja ettevõtte tulumaksuõiguse kohaldamatusest tulenevad eelised oleksid täielikult välistatud (vt osa 6.2).

| (297) | Komisjon märgib samuti, et kord, millega riik on andnud piiramatu garantii äritegevusega tegelevatele isikutele, on alati leitud olevat vastuolus EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjadega (63). |
| --- | --- |

(297)

Komisjon märgib samuti, et kord, millega riik on andnud piiramatu garantii äritegevusega tegelevatele isikutele, on alati leitud olevat vastuolus EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjadega (63).

| (298) | Komisjon leiab seetõttu, et jätkuvad erandid ettevõtte tulumaksu üldnormidest ja pankrotiõigusest on ühisturuga kokkusobimatud. |
| --- | --- |

(298)

Komisjon leiab seetõttu, et jätkuvad erandid ettevõtte tulumaksu üldnormidest ja pankrotiõigusest on ühisturuga kokkusobimatud.

| (299) | Seoses sellega tervitab komisjon Soome valituse võetud kohustust muuta Tieliikelaitos 1. märtsiks 2008 riigi osalusega piiratud vastutusega äriühinguks. Komisjon on selle tähtajaga nõus, kuna see tundub olevat mõistlik, arvestades sellise menetluse läbiviimise õiguslikku keerukust. |
| --- | --- |

(299)

Seoses sellega tervitab komisjon Soome valituse võetud kohustust muuta Tieliikelaitos 1. märtsiks 2008 riigi osalusega piiratud vastutusega äriühinguks. Komisjon on selle tähtajaga nõus, kuna see tundub olevat mõistlik, arvestades sellise menetluse läbiviimise õiguslikku keerukust.

| (300) | Lõpuks märgib komisjon, et olemasolev abi, mis oli osa Tieliikelaitose maaostudega seotud maksumeetmest, tühistati 2004. aastal. |
| --- | --- |

(300)

Lõpuks märgib komisjon, et olemasolev abi, mis oli osa Tieliikelaitose maaostudega seotud maksumeetmest, tühistati 2004. aastal.

7.2.   Uute abimeetmete kokkusobivus

| (301) | Käesolevas osas käsitletakse abi, mis võis kaasneda soodustingimustel riigilaenu andmise, eriteenuseprojektide rahastamise, läbirääkimistega lepingute ja personali kohanemist hõlbustavate meetmete rahastamisega ning maade ja kruusakarjääride üleandmisega. |
| --- | --- |

(301)

Käesolevas osas käsitletakse abi, mis võis kaasneda soodustingimustel riigilaenu andmise, eriteenuseprojektide rahastamise, läbirääkimistega lepingute ja personali kohanemist hõlbustavate meetmete rahastamisega ning maade ja kruusakarjääride üleandmisega.

| (302) | Esialgse tähelepanekuna märgib komisjon, et nagu selgus Soome ametiasutuste esitatud märkustest, ei tundu kõnealune abi, mis oli peamiselt üleminekulist laadi, olevat mõjutanud negatiivselt nende turgude konkurentsistruktuuri, kus Tieliikelaitos tegutseb. Soome ametiasutuste esitatud ja eespool osas 5.10 kirjeldatud teabest ilmneb tõepoolest, et asjaomasel tegevusalal on konkurents oluliselt suurenenud kogu üleminekuperioodi vältel ja et Tieliikelaitosele avaldatakse nüüd märkimisväärset konkurentsisurvet. Kaebuse esitajate esitatud tõendid ei kummuta seda järeldust. |
| --- | --- |

(302)

Esialgse tähelepanekuna märgib komisjon, et nagu selgus Soome ametiasutuste esitatud märkustest, ei tundu kõnealune abi, mis oli peamiselt üleminekulist laadi, olevat mõjutanud negatiivselt nende turgude konkurentsistruktuuri, kus Tieliikelaitos tegutseb. Soome ametiasutuste esitatud ja eespool osas 5.10 kirjeldatud teabest ilmneb tõepoolest, et asjaomasel tegevusalal on konkurents oluliselt suurenenud kogu üleminekuperioodi vältel ja et Tieliikelaitosele avaldatakse nüüd märkimisväärset konkurentsisurvet. Kaebuse esitajate esitatud tõendid ei kummuta seda järeldust.

| (303) | Mis puutub Tieliikelaitose väidetavalt suurde turuosasse regulaarse teedehoolduse valdkonnas (vt eespool osa 5.10), siis leiab komisjon, et kui vaadelda kaebuse esitaja esitatud asjaomast arvu õiges majanduslikus seoses, ei saa tõendada, et asjaomasel turul puudub hästi toimiv konkurents. Seda eriti juhul, kui arvestada esitatud pakkumiste suurt arvu, klientide liikuvust ja 2006. aastal korraldatud hankemenetluste tulemust (64). |
| --- | --- |

(303)

Mis puutub Tieliikelaitose väidetavalt suurde turuosasse regulaarse teedehoolduse valdkonnas (vt eespool osa 5.10), siis leiab komisjon, et kui vaadelda kaebuse esitaja esitatud asjaomast arvu õiges majanduslikus seoses, ei saa tõendada, et asjaomasel turul puudub hästi toimiv konkurents. Seda eriti juhul, kui arvestada esitatud pakkumiste suurt arvu, klientide liikuvust ja 2006. aastal korraldatud hankemenetluste tulemust (64).

| (304) | Komisjon märgib siinkohal, et kaebuse esitajate endi sõnul tegutsesid juba üleminekuperioodil 2001–2004 Soome infrastruktuuri turul välismaised ettevõtjad, kaasa arvatud Rootsi Skanska AB ja NCC AB oma Soome tütarettevõtjate kaudu. Lisaks konkureerisid välismaised ettevõtjad 630 miljoni euro suurusele lepingule Muurla ja Lohja vahelise maantee ehitamiseks; Soome hoolduslepingute saamiseks on konkureerinud muu hulgas ka Eesti töövõtjad (65). |
| --- | --- |

(304)

Komisjon märgib siinkohal, et kaebuse esitajate endi sõnul tegutsesid juba üleminekuperioodil 2001–2004 Soome infrastruktuuri turul välismaised ettevõtjad, kaasa arvatud Rootsi Skanska AB ja NCC AB oma Soome tütarettevõtjate kaudu. Lisaks konkureerisid välismaised ettevõtjad 630 miljoni euro suurusele lepingule Muurla ja Lohja vahelise maantee ehitamiseks; Soome hoolduslepingute saamiseks on konkureerinud muu hulgas ka Eesti töövõtjad (65).

| (305) | Teehooldusteenuste hindade areng (vt osa 5.10) on olnud kasulik nii Soome maksumaksjatele kui ka majandusele tervikuna. Soome ametiasutused on selle kohta esitanud veenvaid tõendeid, mida kaebuse esitajad ei ole vaidlustanud. |
| --- | --- |

(305)

Teehooldusteenuste hindade areng (vt osa 5.10) on olnud kasulik nii Soome maksumaksjatele kui ka majandusele tervikuna. Soome ametiasutused on selle kohta esitanud veenvaid tõendeid, mida kaebuse esitajad ei ole vaidlustanud.

| (306) | Komisjoni arvates tundub seetõttu, et üleminekuperioodil rakendatud abimeetmed ei kahjustanud konkurentsi ja kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Sellest lähtuvalt tuleb hinnata abi vajalikkust ja proportsionaalsust EÜ artikli 87 lõike 3 punkti c alusel nõutava eri huvide kaalumise raames. |
| --- | --- |

(306)

Komisjoni arvates tundub seetõttu, et üleminekuperioodil rakendatud abimeetmed ei kahjustanud konkurentsi ja kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Sellest lähtuvalt tuleb hinnata abi vajalikkust ja proportsionaalsust EÜ artikli 87 lõike 3 punkti c alusel nõutava eri huvide kaalumise raames.

7.2.1.   Ühenduse kui terviku huvides olev projekt

| (307) | Ühisteks huvideks, millele Soome ametiasutused viitavad, on Soome teehoiuteenuste turu riikliku segmendi tulemuslik avamine konkurentsile ning maanteede talituse teedeehituse haru (Tieliikelaitose eelkäija) majandusliku potentsiaali säilitamine ja selle konkurentsivõimeliseks ettevõtteks muutumise võimaldamine, hoides samas vähemalt üleminekuperioodil ära olemasolevate töötajate pealesunnitud koondamise. |
| --- | --- |

(307)

Ühisteks huvideks, millele Soome ametiasutused viitavad, on Soome teehoiuteenuste turu riikliku segmendi tulemuslik avamine konkurentsile ning maanteede talituse teedeehituse haru (Tieliikelaitose eelkäija) majandusliku potentsiaali säilitamine ja selle konkurentsivõimeliseks ettevõtteks muutumise võimaldamine, hoides samas vähemalt üleminekuperioodil ära olemasolevate töötajate pealesunnitud koondamise.

| (308) | Komisjon leiab, et selline projekt võib tõesti olla ühenduse ühistes huvides. |
| --- | --- |

(308)

Komisjon leiab, et selline projekt võib tõesti olla ühenduse ühistes huvides.

| (309) | Nagu Soome ametiasutused on õigesti märkinud, on suletud siseriiklike turgude avamine Euroopa tasandil konkurentsile positiivne areng ja ühenduse oluline poliitiline eesmärk (66). |
| --- | --- |

(309)

Nagu Soome ametiasutused on õigesti märkinud, on suletud siseriiklike turgude avamine Euroopa tasandil konkurentsile positiivne areng ja ühenduse oluline poliitiline eesmärk (66).

| (310) | Komisjon leiab, et teehoiuteenuste turu avamine konkurentsile ja Tieliikelaitose majandusliku potentsiaali säilitamine olid tihedalt seotud. Ta märgib esiteks, et liberaliseerimisalaste õigusaktide vastuvõtmisega samaaegselt sätestati, et Tieliikelaitos ei või töötajaid koondada, kuigi ettevõte seisis toona silmitsi tõsise ülepaisutatud koosseisu probleemiga. Teiseks, nagu turu areng on näidanud, oli Tieliikelaitosel piisavalt mänguruumi, et etendada konkurentsil põhineval turul olulist osa ja pakkuda teehoiuteenuseid, mis nii hinna kui kvaliteedi poolest vastasid eri tarbijate nõudmistele. |
| --- | --- |

(310)

Komisjon leiab, et teehoiuteenuste turu avamine konkurentsile ja Tieliikelaitose majandusliku potentsiaali säilitamine olid tihedalt seotud. Ta märgib esiteks, et liberaliseerimisalaste õigusaktide vastuvõtmisega samaaegselt sätestati, et Tieliikelaitos ei või töötajaid koondada, kuigi ettevõte seisis toona silmitsi tõsise ülepaisutatud koosseisu probleemiga. Teiseks, nagu turu areng on näidanud, oli Tieliikelaitosel piisavalt mänguruumi, et etendada konkurentsil põhineval turul olulist osa ja pakkuda teehoiuteenuseid, mis nii hinna kui kvaliteedi poolest vastasid eri tarbijate nõudmistele.

| (311) | Kuna käsitletud riigiabipakett vabastas Tieliikelaitose täiendavast personalikulust, mida tal tuli kanda selliste kohustuste tõttu, mis pärinesid ajast, kui kõnealused teenused olid osa riigi haldussüsteemist (asutustesisesed teenused), võimaldaks see ettevõttel vabalt tegutseda konkurentsile avatud turul ja teha vajalikke korrektsioone, et pidada sammu turu ja tehnoloogia arenguga, mis mõjutavad ettevõtte pikaajalist elujõulisust. |
| --- | --- |

(311)

Kuna käsitletud riigiabipakett vabastas Tieliikelaitose täiendavast personalikulust, mida tal tuli kanda selliste kohustuste tõttu, mis pärinesid ajast, kui kõnealused teenused olid osa riigi haldussüsteemist (asutustesisesed teenused), võimaldaks see ettevõttel vabalt tegutseda konkurentsile avatud turul ja teha vajalikke korrektsioone, et pidada sammu turu ja tehnoloogia arenguga, mis mõjutavad ettevõtte pikaajalist elujõulisust.

| (312) | Komisjon märgib veel, et kaebuse esitajad ei ole sisuliselt vaidlustanud Soome ametiasutuste argumente, et turu avamine konkurentsile on ühenduse liikmete ühistes huvides. Samuti ei väida nad, et turu avamise ja Tieliikelaitose töötajate alleshoidmise vahel puudunuks igasugune seos. Sisuliselt väidavad nad, et soovitud tulemusi oleks võinud saavutada ka ilma abita. |
| --- | --- |

(312)

Komisjon märgib veel, et kaebuse esitajad ei ole sisuliselt vaidlustanud Soome ametiasutuste argumente, et turu avamine konkurentsile on ühenduse liikmete ühistes huvides. Samuti ei väida nad, et turu avamise ja Tieliikelaitose töötajate alleshoidmise vahel puudunuks igasugune seos. Sisuliselt väidavad nad, et soovitud tulemusi oleks võinud saavutada ka ilma abita.

7.2.2.   Abimeetmete vajadus ja proportsionaalsus; ühiste huvidega vastuolus oleva konkurentsile ja kaubandusele avalduva mõju puudumine

| (313) | Selleks et hinnata, kas asjaomased abimeetmed on vajalikud ja proportsionaalsed eespool nimetatud ühistes huvides oleva eesmärgi suhtes, on kõigepealt asjakohane teha vahet eri abimeetmetel. |
| --- | --- |

(313)

Selleks et hinnata, kas asjaomased abimeetmed on vajalikud ja proportsionaalsed eespool nimetatud ühistes huvides oleva eesmärgi suhtes, on kõigepealt asjakohane teha vahet eri abimeetmetel.

7.2.2.1.   Maad ja kruusakarjäärid

| (314) | Nagu märgiti käesoleva otsuse osas 6.3.2, võis Soome valitsus anda Tieliikelaitosele riigiabi seoses maade ja kruusakarjääridega. |
| --- | --- |

(314)

Nagu märgiti käesoleva otsuse osas 6.3.2, võis Soome valitsus anda Tieliikelaitosele riigiabi seoses maade ja kruusakarjääridega.

| (315) | Komisjon möönab, et kui Soome ametiasutused kavatsesid avada teehoiu- ja parvlaevateenuste sektori konkurentsile, pidid nad kujundama Tieliikelaitose ümber eraldi üksuseks ja andma talle kas tema ülesannete täitmiseks vajalikud varad või nende varade ostmiseks vajaliku kapitali. Seetõttu võib käesoleval juhul, võttes arvesse Soome ametiasutuste algatatud protsessi teehoiuteenuste turu avamiseks konkurentsile, pidada maade ja kruusakarjääridega seoses antud võimalikku riigiabi proportsionaalseks meetmeks. |
| --- | --- |

(315)

Komisjon möönab, et kui Soome ametiasutused kavatsesid avada teehoiu- ja parvlaevateenuste sektori konkurentsile, pidid nad kujundama Tieliikelaitose ümber eraldi üksuseks ja andma talle kas tema ülesannete täitmiseks vajalikud varad või nende varade ostmiseks vajaliku kapitali. Seetõttu võib käesoleval juhul, võttes arvesse Soome ametiasutuste algatatud protsessi teehoiuteenuste turu avamiseks konkurentsile, pidada maade ja kruusakarjääridega seoses antud võimalikku riigiabi proportsionaalseks meetmeks.

| (316) | Komisjon leiab, et kui maade ja kruusakarjääridega seoses anti riigiabi, on see riigiabi vajalik ja proportsionaalne. |
| --- | --- |

(316)

Komisjon leiab, et kui maade ja kruusakarjääridega seoses anti riigiabi, on see riigiabi vajalik ja proportsionaalne.

7.2.2.2.   Personali kohanemist hõlbustavad meetmed

| (317) | Eespool osas 5.5 kirjeldatud mitmesugused personali kohanemist hõlbustavad meetmed andsid Tieliikelaitose töötajatele stiimuli ettevõttest lahkumiseks. Sellised meetmed olid vaieldamatult vajalikud taotletud eesmärgi saavutamiseks, arvestades Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu, mida kaebuse esitajad ei vaidlusta. Need meetmed olid ka ilmselgelt proportsionaalsed, kuna riik rahastas ainult 50 % asjaomastest kulutustest (20,1 miljonit eurot rahastas riik ja 20 miljonit eurot ettevõtja). Kuna nende mõju sõltus suuresti sellest, kas asjaomased töötajad kasutasid ettevõttest lahkumise võimalust, ei olnud need piisavad, et hüvitada Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu märkimisväärseid kulusid. |
| --- | --- |

(317)

Eespool osas 5.5 kirjeldatud mitmesugused personali kohanemist hõlbustavad meetmed andsid Tieliikelaitose töötajatele stiimuli ettevõttest lahkumiseks. Sellised meetmed olid vaieldamatult vajalikud taotletud eesmärgi saavutamiseks, arvestades Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu, mida kaebuse esitajad ei vaidlusta. Need meetmed olid ka ilmselgelt proportsionaalsed, kuna riik rahastas ainult 50 % asjaomastest kulutustest (20,1 miljonit eurot rahastas riik ja 20 miljonit eurot ettevõtja). Kuna nende mõju sõltus suuresti sellest, kas asjaomased töötajad kasutasid ettevõttest lahkumise võimalust, ei olnud need piisavad, et hüvitada Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu märkimisväärseid kulusid.

7.2.2.3.   Eriteenuseprojektide rahastamine

| (318) | Nagu eespool kirjeldati, pakkusid eriteenuseprojektid tegevust osale Tieliikelaitose liigsest personalist. Arvestades seda, et personali kohanemist hõlbustavate meetmetega suudeti ülepaisutatud koosseisu probleem lahendada üksnes osaliselt, on selge, et kui selliseid projekte ei oleks olnud, oleks Tieliikelaitos hoidnud liigseid töötajaid ajutiselt tööta või rakendanud nad tööle hoolduslepingute raames. Mõlemad variandid oleksid kahjustanud meetmega taotletud ühistes huvides eesmärgi saavutamist. Töötajate hoidmine ilma tööta oleks olnud liberaliseerimiseelsel ajal omandatud erioskuste ja oskusteabe tõttu inimkapitali raiskamine. Töötajate rakendamine hoolduslepingute raames oleks takistanud Tieliikelaitosel järkjärgult kohandada oma töömeetodeid, et muuta asjaomaste teehoiuteenuste osutamine tasuvaks. Komisjon leiab seetõttu, et eriteenuseprojektide rahastamine riigiabi kaudu võib vastata kriteeriumile, mille kohaselt peab abi olema vajalik ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(318)

Nagu eespool kirjeldati, pakkusid eriteenuseprojektid tegevust osale Tieliikelaitose liigsest personalist. Arvestades seda, et personali kohanemist hõlbustavate meetmetega suudeti ülepaisutatud koosseisu probleem lahendada üksnes osaliselt, on selge, et kui selliseid projekte ei oleks olnud, oleks Tieliikelaitos hoidnud liigseid töötajaid ajutiselt tööta või rakendanud nad tööle hoolduslepingute raames. Mõlemad variandid oleksid kahjustanud meetmega taotletud ühistes huvides eesmärgi saavutamist. Töötajate hoidmine ilma tööta oleks olnud liberaliseerimiseelsel ajal omandatud erioskuste ja oskusteabe tõttu inimkapitali raiskamine. Töötajate rakendamine hoolduslepingute raames oleks takistanud Tieliikelaitosel järkjärgult kohandada oma töömeetodeid, et muuta asjaomaste teehoiuteenuste osutamine tasuvaks. Komisjon leiab seetõttu, et eriteenuseprojektide rahastamine riigiabi kaudu võib vastata kriteeriumile, mille kohaselt peab abi olema vajalik ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks.

| (319) | Komisjon märgib kõnealuse meetme proportsionaalsuse küsimuses, et eriteenuseprojektide raames tehtud tööd ei hüvitatud ülemäära. Soome ametiasutused esitasid selle kohta veenvaid tõendeid (vt eespool osa 5.5). |
| --- | --- |

(319)

Komisjon märgib kõnealuse meetme proportsionaalsuse küsimuses, et eriteenuseprojektide raames tehtud tööd ei hüvitatud ülemäära. Soome ametiasutused esitasid selle kohta veenvaid tõendeid (vt eespool osa 5.5).

7.2.2.4.   Läbirääkimistega lepingud teehoiuteenuste osutamiseks

| (320) | Eriteenuseprojektide raames tehtavale tööle pani loomulikult piirid riigi tegelik vajadus selliste teenuste osutamise järele. Komisjon järeldab Soome ametiasutuste esitatud andmete põhjal, et eriteenuseprojektid korvasid vaid osa Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu kuludest. Nagu eespool osas 5.3 märgitud, oli Tieliikelaitosel personali kohanemist hõlbustavatest meetmetest ja eriteenuseprojektidest hoolimata üleminekuperioodil ikkagi 100 töötajat optimaalsest rohkem. |
| --- | --- |

(320)

Eriteenuseprojektide raames tehtavale tööle pani loomulikult piirid riigi tegelik vajadus selliste teenuste osutamise järele. Komisjon järeldab Soome ametiasutuste esitatud andmete põhjal, et eriteenuseprojektid korvasid vaid osa Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu kuludest. Nagu eespool osas 5.3 märgitud, oli Tieliikelaitosel personali kohanemist hõlbustavatest meetmetest ja eriteenuseprojektidest hoolimata üleminekuperioodil ikkagi 100 töötajat optimaalsest rohkem.

| (321) | Samadel põhjustel, mida nimetati eespool seoses eriteenuseprojektidega, ei olnud ühistes huvides, et Tieliikelaitos hoiaks oma liigseid töötajaid tööta. Kui Tieliikelaitosel tuli kohaneda konkurentsile avatud turuga, oli loomulikult oluline, et avatud hankemenetluses sõlmitavatele lepingutele pakkumiste tegemisel ei koormataks neid lepinguid ülemäära liigsete töötajate tõttu tekkivate kuludega. Seetõttu korvasid asjaomase rahalise koormuse läbirääkimistega lepingud. |
| --- | --- |

(321)

Samadel põhjustel, mida nimetati eespool seoses eriteenuseprojektidega, ei olnud ühistes huvides, et Tieliikelaitos hoiaks oma liigseid töötajaid tööta. Kui Tieliikelaitosel tuli kohaneda konkurentsile avatud turuga, oli loomulikult oluline, et avatud hankemenetluses sõlmitavatele lepingutele pakkumiste tegemisel ei koormataks neid lepinguid ülemäära liigsete töötajate tõttu tekkivate kuludega. Seetõttu korvasid asjaomase rahalise koormuse läbirääkimistega lepingud.

| (322) | Mis puutub läbirääkimistega lepingutesse, siis nende olemasolu oli seotud Soome kavandatud turu järkjärgulise avamisega. Kõnealused lepingud hõlmasid perioodi alguses suure osa Tieliikelaitose tegevusest ja hiljem nende osakaal järkjärgult vähenes. Kui lisakulusid, mida ettevõtja pidi ülepaisutatud koosseisu tõttu kandma, ei oleks arvesse võetud, oleks see oluliselt halvendanud tema majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(322)

Mis puutub läbirääkimistega lepingutesse, siis nende olemasolu oli seotud Soome kavandatud turu järkjärgulise avamisega. Kõnealused lepingud hõlmasid perioodi alguses suure osa Tieliikelaitose tegevusest ja hiljem nende osakaal järkjärgult vähenes. Kui lisakulusid, mida ettevõtja pidi ülepaisutatud koosseisu tõttu kandma, ei oleks arvesse võetud, oleks see oluliselt halvendanud tema majanduslikku olukorda.

| (323) | Espool nimetatud kaalutlusi arvestades leiab komisjon, et läbirääkimistega lepingutega kaasnev abimeede oli vajalik. |
| --- | --- |

(323)

Espool nimetatud kaalutlusi arvestades leiab komisjon, et läbirääkimistega lepingutega kaasnev abimeede oli vajalik.

| (324) | Selleks et abi oleks proportsionaalne, kehtestati ülemäärase hüvitamise riski maandamiseks omaette kord. Komisjon leiab, et eespool osa 5.3 alguses kirjeldatud iga-aastane kulude korrigeerimise kord oli selles suhtes asjakohane. |
| --- | --- |

(324)

Selleks et abi oleks proportsionaalne, kehtestati ülemäärase hüvitamise riski maandamiseks omaette kord. Komisjon leiab, et eespool osa 5.3 alguses kirjeldatud iga-aastane kulude korrigeerimise kord oli selles suhtes asjakohane.

7.2.2.5.   Soodustingimustel laen ning üldine järeldus vajaduse ja proportsionaalsuse kohta

| (325) | Mis puutub lõpuks Tieliikelaitosele antud sooduslaenu, siis märgib komisjon kõigepealt, et see andis ettevõtjale eelise, mille puhasväärtus on 7,2 miljonit eurot, mis moodustab Tieliikelaitosele antud abi kogusummast ligikaudu 8 %. |
| --- | --- |

(325)

Mis puutub lõpuks Tieliikelaitosele antud sooduslaenu, siis märgib komisjon kõigepealt, et see andis ettevõtjale eelise, mille puhasväärtus on 7,2 miljonit eurot, mis moodustab Tieliikelaitosele antud abi kogusummast ligikaudu 8 %.

| (326) | Kui lisada see abisumma eespool kirjeldatud abimeetmete summale, sai Tieliikelaitos riigilt otse või kaudselt 92,8 miljonit eurot (67). See ei korvanud ilmselgelt Tieliikelaitose struktuurilist halvemust, mis oli hinnanguliselt 157 miljonit eurot (68). Tieliikelaitos andis seega olulise panuse omaenda vahenditest, et lahendada ülepaisutatud koosseisu probleemi, mis pärines liberaliseerimiseelsest ajast. Siinkohal tuleb nimetada eelkõige 20 miljonit eurot, mille Tieliikelaitos eraldas lahkumistoetuste rahastamiseks (69). |
| --- | --- |

(326)

Kui lisada see abisumma eespool kirjeldatud abimeetmete summale, sai Tieliikelaitos riigilt otse või kaudselt 92,8 miljonit eurot (67). See ei korvanud ilmselgelt Tieliikelaitose struktuurilist halvemust, mis oli hinnanguliselt 157 miljonit eurot (68). Tieliikelaitos andis seega olulise panuse omaenda vahenditest, et lahendada ülepaisutatud koosseisu probleemi, mis pärines liberaliseerimiseelsest ajast. Siinkohal tuleb nimetada eelkõige 20 miljonit eurot, mille Tieliikelaitos eraldas lahkumistoetuste rahastamiseks (69).

| (327) | Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetest ilmneb, et ettevõtja oleks olnud raskustes, kui ta oleks eraldanud personali kohanemist hõlbustavate meetmete rahastamiseks rohkem omavahendeid. Tieliikelaitose tegevuskasumi ja käibe suhtarv üleminekuperioodil püsis madal (2,4 %), samas kui tema konkurentide keskmine näitaja oli 4,5 % (70). Kuna töötajate arvu vähendamise meetmeid üleminekuperioodil ei rakendatud, oli see näitaja 2005. aastal veelgi halvem (1,6 %). 2005. aastal tuli ettevõtjal kanda enam kui 400 töötaja koondamise kulud ilma riigi igasuguse toetuseta. Tegevuskasumi näitaja paranes jällegi 2006. aastal (2,2 %) ja see paranemine jätkub (71). Seetõttu tundub, et Tieliikelaitose enda panus asjaomase struktuurilise halvemuse kõrvaldamisse mõjutas negatiivselt ettevõtja kasumlikkust ja seega ka tema konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(327)

Tieliikelaitose raamatupidamisaruannetest ilmneb, et ettevõtja oleks olnud raskustes, kui ta oleks eraldanud personali kohanemist hõlbustavate meetmete rahastamiseks rohkem omavahendeid. Tieliikelaitose tegevuskasumi ja käibe suhtarv üleminekuperioodil püsis madal (2,4 %), samas kui tema konkurentide keskmine näitaja oli 4,5 % (70). Kuna töötajate arvu vähendamise meetmeid üleminekuperioodil ei rakendatud, oli see näitaja 2005. aastal veelgi halvem (1,6 %). 2005. aastal tuli ettevõtjal kanda enam kui 400 töötaja koondamise kulud ilma riigi igasuguse toetuseta. Tegevuskasumi näitaja paranes jällegi 2006. aastal (2,2 %) ja see paranemine jätkub (71). Seetõttu tundub, et Tieliikelaitose enda panus asjaomase struktuurilise halvemuse kõrvaldamisse mõjutas negatiivselt ettevõtja kasumlikkust ja seega ka tema konkurentsivõimet.

| (328) | Lisaks tuleb meenutada, et abimeetmete paketil ei tundu olevat olnud mingit püsivat mõju konkurentsi struktuurile (vt osa 5.10). |
| --- | --- |

(328)

Lisaks tuleb meenutada, et abimeetmete paketil ei tundu olevat olnud mingit püsivat mõju konkurentsi struktuurile (vt osa 5.10).

| (329) | Komisjon märgib siinkohal, et Soome ametiasutused olid kavandanud Tieliikelaitose abipaketi selliselt, et see vähendas võimalikke konkurentsimoonutusi. Eelkõige kehtib see Tieliikelaitose algbilansi koostamise põhimõtete kohta (mitte liigitada kõiki finantsvarasid omavahenditeks), et viia see vastavusse sektoris tegutsevate eraõiguslike ettevõtjate bilanssidega. Sama kehtib ka jõupingutuste kohta, mida tehti läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitavate lepingute kasumimarginaalide erinevuste piiramiseks nii palju kui võimalik, muu hulgas iga-aastase kulude korrigeerimise korra kehtestamisega. |
| --- | --- |

(329)

Komisjon märgib siinkohal, et Soome ametiasutused olid kavandanud Tieliikelaitose abipaketi selliselt, et see vähendas võimalikke konkurentsimoonutusi. Eelkõige kehtib see Tieliikelaitose algbilansi koostamise põhimõtete kohta (mitte liigitada kõiki finantsvarasid omavahenditeks), et viia see vastavusse sektoris tegutsevate eraõiguslike ettevõtjate bilanssidega. Sama kehtib ka jõupingutuste kohta, mida tehti läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitavate lepingute kasumimarginaalide erinevuste piiramiseks nii palju kui võimalik, muu hulgas iga-aastase kulude korrigeerimise korra kehtestamisega.

| (330) | Komisjon märgib veel, et maanteede amet rakendas mitmeid meetmeid, et lihtsustada uustulnukatele turule tulekut. Maanteede amet korraldas töövõtjate jaoks infotunde ja kaasas hankeprogrammide ja -eeskirjade koostamisse võimaluste piires kõik huvitatud isikud, et vähendada võimalikke turuletuleku takistusi, mida võinuks põhjustada näiteks hankedokumentide keerukus. Maanteede ameti hankestrateegia koostamisel võeti arvesse turuosaliste arvamust näiteks selle kohta, kui mahukad peaksid olema hoolduslepingud. Maanteede ameti kehtestatud pakkumistasud, mida maksti miinimumnõuetele vastavate pakkumiste korral (5 000 eurot pakkumise kohta), soodustasid samuti uustulnukate turuletulekut (72). |
| --- | --- |

(330)

Komisjon märgib veel, et maanteede amet rakendas mitmeid meetmeid, et lihtsustada uustulnukatele turule tulekut. Maanteede amet korraldas töövõtjate jaoks infotunde ja kaasas hankeprogrammide ja -eeskirjade koostamisse võimaluste piires kõik huvitatud isikud, et vähendada võimalikke turuletuleku takistusi, mida võinuks põhjustada näiteks hankedokumentide keerukus. Maanteede ameti hankestrateegia koostamisel võeti arvesse turuosaliste arvamust näiteks selle kohta, kui mahukad peaksid olema hoolduslepingud. Maanteede ameti kehtestatud pakkumistasud, mida maksti miinimumnõuetele vastavate pakkumiste korral (5 000 eurot pakkumise kohta), soodustasid samuti uustulnukate turuletulekut (72).

| (331) | 2006. aastal peatas kaubandus- ja tööstusministeerium Tieliikelaitose ja mitme linna vahelised läbirääkimised, kus arutati selliste ühisettevõtete loomist, mis ühendanuks linnade tehnilise teenistuse üksusi ja Tieliikelaitose kohalikke teenindusüksusi. Ministeerium nõudis, et ühisettevõtete asutamist kavandavad linnad valiksid oma partneri konkurentsil põhinevas avatud hankemenetluses (73). |
| --- | --- |

(331)

2006. aastal peatas kaubandus- ja tööstusministeerium Tieliikelaitose ja mitme linna vahelised läbirääkimised, kus arutati selliste ühisettevõtete loomist, mis ühendanuks linnade tehnilise teenistuse üksusi ja Tieliikelaitose kohalikke teenindusüksusi. Ministeerium nõudis, et ühisettevõtete asutamist kavandavad linnad valiksid oma partneri konkurentsil põhinevas avatud hankemenetluses (73).

| (332) | Komisjon lükkab tagasi kaebuse esitajate väite, mille kohaselt Tieliikelaitos rakendas üleminekuperioodil või 2005. aastal röövellikku hinnakujunduspoliitikat. Soome ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et Tieliikelaitos teenis hankemenetluses sõlmitud lepingutelt kasumit. Komisjon märgib tegelikult, et Tieliikelaitose kasum üleminekuperioodil oleks vastanud tema konkurentide keskmisele kasumile, kui Tieliikelaitosel ei oleks olnud hüvitamata lisakulusid (65 miljonit eurot – vt osa 7.1.2), mis tulenesid varasema korra pärandist. |
| --- | --- |

(332)

Komisjon lükkab tagasi kaebuse esitajate väite, mille kohaselt Tieliikelaitos rakendas üleminekuperioodil või 2005. aastal röövellikku hinnakujunduspoliitikat. Soome ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et Tieliikelaitos teenis hankemenetluses sõlmitud lepingutelt kasumit. Komisjon märgib tegelikult, et Tieliikelaitose kasum üleminekuperioodil oleks vastanud tema konkurentide keskmisele kasumile, kui Tieliikelaitosel ei oleks olnud hüvitamata lisakulusid (65 miljonit eurot – vt osa 7.1.2), mis tulenesid varasema korra pärandist.

| (333) | Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et analüüsitud uued abimeetmed, mis olid oma laadilt ajutised, kuna need olid seotud üleminekuperioodiga, on kokkuvõttes ühisturuga kokkusobivad, olles vajalikud ja proportsionaalsed ühistes huvides eesmärgi saavutamiseks ning ei moonuta kaubandust ega konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(333)

Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et analüüsitud uued abimeetmed, mis olid oma laadilt ajutised, kuna need olid seotud üleminekuperioodiga, on kokkuvõttes ühisturuga kokkusobivad, olles vajalikud ja proportsionaalsed ühistes huvides eesmärgi saavutamiseks ning ei moonuta kaubandust ega konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (334) | See järeldus on kooskõlas komisjoni varasemate otsustega, eriti OTE
   (74) ja EDFi
   (75) asjas. |
| --- | --- |

(334)

See järeldus on kooskõlas komisjoni varasemate otsustega, eriti OTE
   (74) ja EDFi
   (75) asjas.

| (335) | EDFi asjas kuulutas komisjon kokkusobivaks meetme, millega Prantsuse riik vabastas Prantsuse elektri- ja gaasitööstuse sektori ettevõtted mõnede spetsiifiliste pensionimaksete tasumisest, mille saamise õiguse olid töötajad omandanud juba varem, kui ettevõtted nautisid monopolistlikku seisundit. Komisjon leidis, et ettevõtted olid toona kaitstud igasuguse valdkonnasisese konkurentsi eest ja võisid seega kanda suuremaid pensionikohustusi, ilma et nad oleksid seeläbi kannatanud mis tahes olulise majandusliku halvemuse all. Komisjon möönis, et kõnealused „minevikukulutused” kujutavad endast nendele ettevõtetele suurt probleemi, kui nad konkureerivad teiste elektri- või gaasiettevõtetega, millel ei tule kanda analoogseid varasemast ajast pärit kulusid (otsuse 143. põhjendus). Komisjon pidas abi, mis oli antud, „arvestades sektoris toimuvaid ümberkorraldusi”, vajalikuks ja proportsionaalseks põhjusel, et valdkondliku reformi teised aspektid ei sisaldanud riigiabi elemente (otsuse 146. põhjendus). Käesoleval juhul pärines Tieliikelaitost koormav ülepaisutatud koosseis samamoodi liberaliseerimiseelsest perioodist; meetmed aitasid seda koormat proportsionaalselt kergendada ja võimaldasid Tieliikelaitosel osaleda täielikult konkurentsiprotsessis ning võtta seega osa teehoiuteenuste sektori ümberkorraldamisest. |
| --- | --- |

(335)

EDFi asjas kuulutas komisjon kokkusobivaks meetme, millega Prantsuse riik vabastas Prantsuse elektri- ja gaasitööstuse sektori ettevõtted mõnede spetsiifiliste pensionimaksete tasumisest, mille saamise õiguse olid töötajad omandanud juba varem, kui ettevõtted nautisid monopolistlikku seisundit. Komisjon leidis, et ettevõtted olid toona kaitstud igasuguse valdkonnasisese konkurentsi eest ja võisid seega kanda suuremaid pensionikohustusi, ilma et nad oleksid seeläbi kannatanud mis tahes olulise majandusliku halvemuse all. Komisjon möönis, et kõnealused „minevikukulutused” kujutavad endast nendele ettevõtetele suurt probleemi, kui nad konkureerivad teiste elektri- või gaasiettevõtetega, millel ei tule kanda analoogseid varasemast ajast pärit kulusid (otsuse 143. põhjendus). Komisjon pidas abi, mis oli antud, „arvestades sektoris toimuvaid ümberkorraldusi”, vajalikuks ja proportsionaalseks põhjusel, et valdkondliku reformi teised aspektid ei sisaldanud riigiabi elemente (otsuse 146. põhjendus). Käesoleval juhul pärines Tieliikelaitost koormav ülepaisutatud koosseis samamoodi liberaliseerimiseelsest perioodist; meetmed aitasid seda koormat proportsionaalselt kergendada ja võimaldasid Tieliikelaitosel osaleda täielikult konkurentsiprotsessis ning võtta seega osa teehoiuteenuste sektori ümberkorraldamisest.

| (336) | OTE asjas, milles komisjon viitas sõnaselgelt uuesti EDFi otsusele, (76) hindas komisjon Kreeka valitsuse poolt vahendite eraldamist Kreeka telekommunikatsioonioperaatori (OTE) vabatahtlikult eelpensionile jäämise kavale. Tänu OTE töötajate eluaegse teenistuja staatusele, mis pärines ajast, kui OTE nautis monopolistlikku seisundit, ei võinud OTE ühepoolselt töötajaid vallandada ega koondada, vaid pidi tegema vabatahtliku lahkumise pakkumise. Selliste pakkumiste atraktiivsuse suurendamiseks pidi OTE pakkuma oma töötajatele töölepingu vabatahtliku lõpetamise tingimusi, milles kajastus töötaja alaline staatus, mis omakorda põhjustas OTE jaoks suuremaid kulusid, võrreldes teiste ettevõtete poolt tööseaduste ja -määruste üldnormide alusel pakutud võrreldavate ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade kuludega. Komisjon kinnitas, et asjaomane abimeede hüvitanuks vaid osaliselt need erakorralised kulud, mis tulenesid struktuurilisest halvemusest, mille põhjustas OTE varasem riigimonopoli seisund, ja et asjaomane kohustus ei olnud seotud tema endise seisundiga otseselt kaasnenud eelistega, mis seda vähendanuks. Komisjon hindas ka seda, kas asjaomane turg oli täielikult konkurentsile avatud, st kas oli olemas asjakohane õiguslik või reguleeriv raamistik, ja järeldas, et abimeede oli EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 kokkusobiv. Käesoleval juhul ei ületa Tieliikelaitose saadud hüvitis kokku ülepaisutatud koosseisust tingitud kohustusi, mida ei hüvitatud teiste eeliste kaudu, samuti viitab turu areng tõhusa konkurentsi arengule asjaomasel turul. |
| --- | --- |

(336)

OTE asjas, milles komisjon viitas sõnaselgelt uuesti EDFi otsusele, (76) hindas komisjon Kreeka valitsuse poolt vahendite eraldamist Kreeka telekommunikatsioonioperaatori (OTE) vabatahtlikult eelpensionile jäämise kavale. Tänu OTE töötajate eluaegse teenistuja staatusele, mis pärines ajast, kui OTE nautis monopolistlikku seisundit, ei võinud OTE ühepoolselt töötajaid vallandada ega koondada, vaid pidi tegema vabatahtliku lahkumise pakkumise. Selliste pakkumiste atraktiivsuse suurendamiseks pidi OTE pakkuma oma töötajatele töölepingu vabatahtliku lõpetamise tingimusi, milles kajastus töötaja alaline staatus, mis omakorda põhjustas OTE jaoks suuremaid kulusid, võrreldes teiste ettevõtete poolt tööseaduste ja -määruste üldnormide alusel pakutud võrreldavate ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade kuludega. Komisjon kinnitas, et asjaomane abimeede hüvitanuks vaid osaliselt need erakorralised kulud, mis tulenesid struktuurilisest halvemusest, mille põhjustas OTE varasem riigimonopoli seisund, ja et asjaomane kohustus ei olnud seotud tema endise seisundiga otseselt kaasnenud eelistega, mis seda vähendanuks. Komisjon hindas ka seda, kas asjaomane turg oli täielikult konkurentsile avatud, st kas oli olemas asjakohane õiguslik või reguleeriv raamistik, ja järeldas, et abimeede oli EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 kokkusobiv. Käesoleval juhul ei ületa Tieliikelaitose saadud hüvitis kokku ülepaisutatud koosseisust tingitud kohustusi, mida ei hüvitatud teiste eeliste kaudu, samuti viitab turu areng tõhusa konkurentsi arengule asjaomasel turul.

8.   JÄRELDUS

| (337) | Komisjon leiab eespool nimetatud kaalutlusi arvestades, et üleminekuperioodil (2001–2004) Tieliikelaitosele antud abi on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobiv. Samal ajal leiab komisjon, et pankrotiõiguse ja ettevõtte tulumaksuõiguse üldnormide kohaldatavuse jätkuv välistamine ei ole põhjendatud ja et kõnealused erandid tuleb seega lõpetada, |
| --- | --- |

(337)

Komisjon leiab eespool nimetatud kaalutlusi arvestades, et üleminekuperioodil (2001–2004) Tieliikelaitosele antud abi on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobiv. Samal ajal leiab komisjon, et pankrotiõiguse ja ettevõtte tulumaksuõiguse üldnormide kohaldatavuse jätkuv välistamine ei ole põhjendatud ja et kõnealused erandid tuleb seega lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Tieliikelaitosele anti ajutiselt ja mis koosnes järgmistest meetmetest:

| — | soodustingimustel riigilaen 41,44 miljonit eurot, mis anti ettevõtte ümberkujundamisel maanteede talituse teedeehituse harust riigiettevõtteks; |
| --- | --- |

—

soodustingimustel riigilaen 41,44 miljonit eurot, mis anti ettevõtte ümberkujundamisel maanteede talituse teedeehituse harust riigiettevõtteks;

| — | 9,5 miljoni euro suurune abi, mis anti läbirääkimistega lepingute alusel riigimaanteedega seonduvate teenuste osutamiseks aastatel 2001–2004; |
| --- | --- |

—

9,5 miljoni euro suurune abi, mis anti läbirääkimistega lepingute alusel riigimaanteedega seonduvate teenuste osutamiseks aastatel 2001–2004;

| — | eriteenuseprojektide kaudu Tieliikelaitose liigsete töötajate tööhõive tagamiseks antud abi, mida maanteede amet rahastas 68 miljoni euro ulatuses; |
| --- | --- |

—

eriteenuseprojektide kaudu Tieliikelaitose liigsete töötajate tööhõive tagamiseks antud abi, mida maanteede amet rahastas 68 miljoni euro ulatuses;

| — | personali kohanemist hõlbustavad meetmed, mida maanteede amet rahastas 20,1 miljoni euro ulatuses (meetmed, mis aitasid töötajatel leida uusi töökohti, millega rahastati täiend- ja ümberõpet ning toetati ennetähtaegselt pensionile jäämist); |
| --- | --- |

—

personali kohanemist hõlbustavad meetmed, mida maanteede amet rahastas 20,1 miljoni euro ulatuses (meetmed, mis aitasid töötajatel leida uusi töökohti, millega rahastati täiend- ja ümberõpet ning toetati ennetähtaegselt pensionile jäämist);

| — | võimalik abi seoses Tieliikelaitose käsutusse antud maade ja kruusakarjääridega, |
| --- | --- |

—

võimalik abi seoses Tieliikelaitose käsutusse antud maade ja kruusakarjääridega,

on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Tieliikelaitose kasuks rakendatavad olemasolevad abimeetmed, mis seisnevad pankrotiõiguse ja ettevõtte tulumaksuõiguse üldnormide kohaldatavuse välistamises ja Tieliikelaitose maaostudega seonduvas maksumeetmes, ei ole ühisturuga kokkusobivad. Olemasolevad meetmed, mis on veel kehtivad (pankrotiõiguse ja ettevõtte tulumaksuõiguse üldnormide kohaldatavuse välistamine), tuleb tunnistada kehtetuks hiljemalt 1. märtsiks 2008 vastavalt Soome ametiasutuste võetud kohustusele.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Soomele.

Soome teatab komisjonile kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teavitamist selle täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmetest.

Brüssel, 11. detsember 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT C 274, 10.11.2006, lk 2.

1

(2)  20. detsembri 2002. aasta seadus nr 1185/2002.

2

(3)  Maanteede talitus oli asutusesiseselt jagatud kaheks osaks: maanteede ametiks ning teedeehituse ja -hoolduse haruks, kusjuures viimane neist tegeles teede projekteerimise, ehitamise ja hooldamisega.

3

(4)  Teenus, mida praegu osutatakse 84 kogu Soomet hõlmava hankemenetluses sõlmitud piirkondliku lepingu alusel.

4

(5)  16. juuni 2000. aasta seadus nr 569/2000 (muudetud 15. detsembri 2003. aasta seadusega nr 1081/2003).

5

(6)  29. juuni 2000. aasta dekreet nr 660/2000.

6

(7)  EV 84/2000 vp.

7

(8)  22. juuli 1991. aasta seadus nr 1080/1991.

8

(9)  Valitsuse eelnõu nr 25/2000, millega esitati parlamendile Tieliikelaitose seadus ja maanteede ameti seadus.

9

(10)  Töörühma kuulusid maanteede ameti, pinnasetöödega tegelevate eraõiguslike töövõtjate, konkurentsiameti ja konkurentsinõukogu esindajad.

10

(11)  Arvestades hinna kujunemise viisi läbirääkimistel, on see praegu madalam, kui oleks olnud turuhind (läbirääkimistel lähtutakse hinna määramisel eelmise aasta lepingu hinnast; seejärel korrigeeritakse seda, võttes arvesse muudatusi kulude tasandil ning teenuse sisu ja kvaliteeti).

11

(12)  Riigiettevõtete seaduse § 5, 20. detsembri 2002. aasta seadus nr 1185/2002.

12

(13)  20. mai 1988. aasta seadus nr 1988/449 (viimati muudetud 30. novembri 2001. aasta seadusega nr 2001/1110).

13

(14)  Dekreet 20/2003, muudetud dekreediga 25/2005.

14

(15)  30. detsembri 1992. aasta seadus nr 1535/1992.

15

(16)  Seadus nr 1535/1992.

16

(17)  Kaebuse esitajad viitavad oma 22. juuni 2006. aasta märkustes 15 miljonile eurole, kuid nende varasematest avaldustest ja Soome ametiasutuste esitatud andmetest ilmneb, et õige summa on 15 miljonit Soome marka.

17

(18)  Vt osa 2.4.3.

18

(19)  Projekteerimis- ja ehituslepingud on lepingud, mille puhul projekteerimis- ja ehitustöid hangitakse ühe paketina.

19

(20)  20. veebruari 2004. aasta seadus nr 120/2004 (viimati muudetud 15. juuni 2007. aasta seadusega nr 709/2007).

20

(21)  Allikas: Bloomberg.

21

(22)  Komisjoni teatis ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta, EÜT C 209, 10. juuli 1997, punkt 2.

22

(23)  Korrigeerimine 21,5 miljonilt eurolt 19 miljonile eurole.

23

(24)  Kasumimarginaalide erinevus pärast iga-aastast kulude korrigeerimist.

24

(25)  Esimese Astme Kohtu 16. märtsi 2004. aasta otsus kohtuasjas T-157/01: Danske Busvognmænd vs. komisjon.

25

vs.

(26)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans.

26

(27)  Euroopa Kohtu 5. oktoobri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-251/97: Prantsusmaa vs. komisjon.

27

vs.

(28)  Soome viitab mh 17. märtsi 1993. aasta otsusele liidetud kohtuasjades C-72/91 ja C-73/91: Sloman Neptun Schiffarts AG vs. Seebetriebsrat Bodo Ziesemer.

28

vs.

(29)  Seadus võeti vastu 30. detsembril 1992.

29

(30)  Seadus nr 728/2004.

30

(31)  Seadused nr 1240/1988 ja 1043/1974.

31

(32)  Sellise kulustruktuuri juures annab 3 miljoni euro suurune aastakäive 0,4 miljoni euro suuruse tegevuskasumi.

32

(33)  Sisaldab ülepaisutatud koosseisu probleemi vähendamiseks ette nähtud personalimeetmete hinnangulist kompenseerimata maksumust ning liigsete töötajate kulu ja mineraalsete täiteainetega kauplemisele kehtestatud piirangute tõttu saamata jäänud tulu (1,6 miljonit eurot).

33

(34)  Talvine teedehooldus, liikluskeskkonna hooldus, kruusateede hooldus jne.

34

(35)  Libisemisvastased meetmed, lumekoristus, teede tasandamine, lumevallide koristamine ja liiklusmärkide puhastamine.

35

(36)  Liiklusmärkide ja teemärgistuste hooldamine jne.

36

(37)  Tieliikelaitosest palju suurema käibega äriühingud.

37

(38)  XXX konkurentsipoliitika aruanne (2000), lk 128; Lissaboni Euroopa Ülemkogu, 23.–24. märts 2000, eesistujariigi järeldused, SN 100/00; teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule, KOM(2005) 24, lk 21, Brüssel, 2. veebruar 2005; üldhuviteenuseid käsitlev roheline raamat, KOM(2003) 270 (lõplik), punkt 5, Brüssel, 21. mai 2003.

38

(39)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00 (Bundesverwaltungsgericht’i esitatud eelotsusetaotlus): Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (EKL 2003, lk I-7747).

39

vs.

(40)  Kohustused, mis tulenevad Tieliikelaitose seadusest ja erakorraliste volituste seadusest.

40

(41)  Vt komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes, K(2005) 2673, ELT L 312, 29.11.2005, lk 67–73, 7. põhjendus.

41

(42)  Soome ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et pärast üleminekuperioodi lõppu tuleb eriolukorraks ettevalmistuste tegemiseks teenindusrühma ja peakontori tasandil ning koolitusmeetmeteks teha igal aastal kulutusi 0,5 miljoni euro ulatuses, kaasa arvatud ettenägematud kulud. Tieliikelaitose aastakäivet arvestades ei tundu see summa olevat üleliia suur.

42

(43)  Otsus kohtuasjas 173/73: Itaalia vs. komisjon (EKL 1974, lk 709, punkt 26); otsus kohtuasjas C-387/92: Banco Exterior de España (EKL 1994, lk I-877, punktid 12 ja 13) ja otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg (EKL 2003, lk I-7747, punkt 84, ja osundatud kohtupraktika).

43

vs.

(44)  Vt nt komisjoni teatis liikmesriikidele – EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamine riigi osalusega äriühingutele tootmissektoris (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3, punkt 42). Vt ka Esimese Astme Kohtu 30. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas T-16/96: Cityflyer Express Ltd vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, punkt 76.

44

vs.

(45)  Andmed pärinevad Soome ametiasutuste 31. mai 2006. aasta märkustest.

45

(46)  Komisjoni teatis 15 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. augustist 1997 – avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1) artiklile 10 ja komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3), ELT C 88, 12.4.2005, lk 5.

46

(47)  Andmed pärinevad Soome ametiasutuste 31. mai 2006. aasta märkustest.

47

(48)  Eriteenuseprojektides rakendamata liigsete töötajate kulu korvas läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitud lepingute kasumimarginaalide vahe.

48

(49)  Kuni üheaastased.

49

(50)  Combusi kohtuotsus, punkt 57.

50

(51)  Kohtuasi 173/73: Itaalia vs. komisjon (EKL 1974, lk 709, punkt 13), kohtuasi C-310/85: Deufil (EKL 1987, lk 901, punkt 8), kohtuasi C-241/94: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1996, lk I-4551, punkt 20).

51

vs.

vs.

(52)  Kohtuasi C-387/92: Banco Exterior (EKL 1994, lk I-877, punkt 13), kohtuasi C-241/94: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1996, lk I-4551, punkt 34).

52

vs.

(53)  Kohtuasi C-5/01: Belgia vs. komisjon (EKL 2002, lk I-1191, punkt 39).

53

vs.

(54)  Kohtuasi 30/59: Gezamenlijke Steenkolenmijnen (EKL 1961, lk 3, punktid 29–30), kohtuasi C-173/73: Itaalia vs. komisjon (EKL 1974, lk 709, punktid 12–13), kohtuasi C-241/94: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1996, lk I-4551, punktid 29 ja 35), kohtuasi C-251/97: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1999, lk I-6639, punktid 40, 46–47). Vt ka kohtuasi T-109/01: Fleuren Compost (EKL 2004, lk II-127, punkt 54).

54

vs.

vs.

vs.

(55)  Peamised Soome turul tegutsevad ELi ettevõtted on nimetatud otsuse tekstis.

55

(56)  EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14–18.

56

(57)  Vt menetluse algatamise otsus, punkt 103.

57

(58)  Tieliikelaitos ja tema eelkäija maanteede talitus.

58

(59)  Riigiettevõtted, mis rahuldavad eeskätt teiste riigiasutuste vajadusi, ei maksa kõnealust maksu.

59

(60)  Vt otsus liidetud kohtuasjades T-228/99 ja T-233/99: Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein-Westfalen vs. komisjon (EKL 2003, lk II-00435, punkt 317). Vt ka komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsus seoses EDFiga (ELT L 49, 22.2.2005, lk 9, punkt 97) ja komisjoni 19. mai 2004. aasta otsus Taani meetmete kohta TV2/Danmarki kasuks (ELT L 85, 23.3.2006, lk 1).

60

vs.

(61)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C-305/89: Itaalia Vabariik vs. komisjon (EKL 1991, lk I-01603).

61

vs.

(62)  ELT C 297, 29.11.2005, lk 4–7.

62

(63)  Vt otsus, mis käsitleb Prantsusmaa antud riigiabi EDFile ning elektri- ja gaasitööstuse sektorile (ELT L 49, 22.2.2005, lk 9). Vt ka E8/2005 – Hispaania avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon RTVE (ELT C 239, 4.10.2006, lk 17); E50/2001 – CDC garantii CDC Ixisele (ELT C 154, 2.7.2003, lk 13); E10/2000 – Riigi garantiid riiklikele pankadele Saksamaal (Anstaltslast und Gewährträgerhaftung) – EÜT C 150, 22.6.2002, lk 7).

63

(64)  Vt osa 5.10.

64

(65)  Kaebuse esitajate 2006. aasta juuni märkuste punkt 80.

65

(66)  Vt mh XXX konkurentsipoliitika aruanne (2000), lk 128; Lissaboni Euroopa Ülemkogu, 23.–24. märts 2000, eesistujariigi järeldused, SN 100/00; teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule, KOM(2005) 24, lk 21, Brüssel, 2. veebruar 2005; üldhuviteenuste roheline raamat, KOM(2003) 270 (lõplik), punkt 5, Brüssel, 21. mai 2003.

66

(67)  See sisaldab 7,2 miljoni euro suurust sooduslaenu abielementi, 9,5 miljoni euro suurust läbirääkimistega lepingutega kaasnevat abielementi, 56 miljonit eurot eriteenuseprojektide personalikulude rahastamiseks ja 20,1 miljonit eurot personali kohanemist hõlbustavate meetmete rahastamiseks.

67

(68)  Nimetatud summa hõlmab ainult personali lisakulusid. Üleminekuperioodil maa kasutamise piirangute tõttu saamata jäänud tulu puhul arvestab komisjon ainult tegelikke kulusid; lisaks on käesoleval juhul väga tõenäoline, et ettevõtja teeb saamata jäänud tulu üsna varsti tasa. Nn avalike teenuste osutamise kohustusega seotud kulud on olulised ainult asutamislepingu artikli 86 lõike 2 raames. Neid oleks arvestatud ainult juhul, kui abipaketti tervikuna ei oleks saanud heaks kiita asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel.

68

(69)  Vt eespool osa 5.5.

69

(70)  Need arvud põhinevad Soome ametiasutuste esitatud aruannete andmetel (andmed Tieliikelaitose, YIT-Yhtimä Oyj, Lemminkäinen Oyj, Skanska Oy, NCC Finland Oy, Palmberg Groupi, Oy VR-Rata Ab aastaaruannetest).

70

(71)  Andmed on võetud Tieliikelaitose avalikest aastaaruannetest.

71

(72)  Valitsuse 2005. aasta aruanne parlamendile teehoiuteenuste reformi kohta.

72

(73)  Allikas: Tieliikelaitose 2006. aasta aastaaruanne.

73

(74)  Komisjoni 10. mai 2007. aasta otsus riigiabi asjas nr C 2/06 (ex N 405/05), vt http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/.

74

(75)  Komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsus, mis käsitleb Prantsusmaa antud riigiabi EDFile ning elektri- ja gaasitööstuse sektorile (ELT L 49, 22.2.2005, lk 9).

75

(76)  OTE otsus, punkt 116.

76

---

| 10.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 270/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 270/31

---

KOMISJONI OTSUS

25. august 2008,

juhilubade kategooriate vahelise samaväärsuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3790 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/766/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 91/439/EMÜ on sätestatud, et kõiki liikmesriikide poolt välja antud juhilube tuleb vastastikku tunnustada, kaasa arvatud juhilube, mis on välja antud enne vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 91/439/EMÜ on sätestatud, et kõiki liikmesriikide poolt välja antud juhilube tuleb vastastikku tunnustada, kaasa arvatud juhilube, mis on välja antud enne vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist.

| (2) | Juhilubade vastastikuse tunnustamise põhimõte tähendab ka kõigi nende õiguste täielikku tunnustamist, mis juhiloa omanik omandab vastavalt juhiloa väljaandmise ajal kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

(2)

Juhilubade vastastikuse tunnustamise põhimõte tähendab ka kõigi nende õiguste täielikku tunnustamist, mis juhiloa omanik omandab vastavalt juhiloa väljaandmise ajal kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele.

| (3) | Direktiivis 91/439/EMÜ on sätestatud, et liikmesriigid peaksid kindlaks määrama vastavused enne kõnealuse direktiivi rakendamist välja antud juhiloakategooriate ja ühenduse mudelil põhinevate juhiloakategooriate vahel. Kõnealused vastavused peaks komisjon õiguslikult siduvas vormis heaks kiitma. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 91/439/EMÜ on sätestatud, et liikmesriigid peaksid kindlaks määrama vastavused enne kõnealuse direktiivi rakendamist välja antud juhiloakategooriate ja ühenduse mudelil põhinevate juhiloakategooriate vahel. Kõnealused vastavused peaks komisjon õiguslikult siduvas vormis heaks kiitma.

| (4) | Komisjoni 21. märtsi 2000. aasta otsusega 2000/275/EÜ (teatavate juhiloakategooriate vastavuse kohta) (2) kehtestatud juhiloakategooriate vastavustabelid tuleks ajakohastada, võttes eelkõige arvesse ühenduse hiljutist laienemist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 21. märtsi 2000. aasta otsusega 2000/275/EÜ (teatavate juhiloakategooriate vastavuse kohta) (2) kehtestatud juhiloakategooriate vastavustabelid tuleks ajakohastada, võttes eelkõige arvesse ühenduse hiljutist laienemist.

| (5) | Otsus 2000/275/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(5)

Otsus 2000/275/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolev otsus kehtib liikmesriikide poolt välja antud kõikide kehtivate ja kasutuses olevate juhilubade kohta.

Artikkel 2

Käeoleva otsuse I lisas esitatakse enne direktiivi 91/439/EMÜ täielikku rakendamist liikmesriikides välja antud juhilubade ja direktiivi 91/439/EMÜ artiklis 3 kindlaksmääratud ühtlustatud juhiloakategooriate vastavustabelid.

Artikkel 3

1.   Enne direktiivi 91/439/EMÜ rakendamist välja antud juhiloa kategooria annab juhiloa omanikule õiguse juhtida käesoleva otsuse I lisas kirjeldatud vastavatesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid ilma juhiluba vahetamata. Võib kehtestada teatavad piirangud, mille kohta vastav õigus sätestatakse käesoleva otsuse I lisas.

2.   Juhiloa vahetamisel direktiivi 91/439/EMÜ I ja Ia lisas kirjeldatud ühenduse juhiloamudeli vastu omandab juhiloa omanik käesoleva otsuse I lisas kindlaksmääratud õigused.

3.   Õiguste piirangud on tähistatud koodidega, mis vastavad ühenduse ühtlustatud koodidele direktiivi 91/439/EMÜ artikli 7 punkti a tähenduses.

4.   Direktiivi 91/439/EMÜ artikli 1 lõikes 2 sätestatud ühenduse vastastikuse tunnustamise põhimõtet ei kohaldata juhilubade siseriiklike kategooriate suhtes.

Artikkel 4

Otsus 2000/275/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele tõlgendatakse viidetena käesolevale otsusele ja loetakse vastavalt II lisas sisalduvale vastavustabelile.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. august 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 91, 12.4.2000, lk 1.

2

---

I LISA

BELGIAS VÄLJA ANTUD MUDELID

Belgia mudel 1 (B1)

Välja antud Belgias ajavahemikul 1.1.1967–31.12.1988

Kirjeldus: mudel on ühes järgmistest keeltest: hollandi, prantsuse ja saksa. Mudeli värvi- ja trükilahenduses on erinevusi. Mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli B1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | A, B, BE |
| B * | A, B, BE |
| C | A, B, BE, C, CE |
| D | A, B, BE, C, CE, D, DE |
| AF | A 51 |
| BF | B 51 |

Mudeli B1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

A, B, BE

B *

A, B, BE

C

A, B, BE, C, CE

D

A, B, BE, C, CE, D, DE

AF

A 51

BF

B 51

Lisateave:

B* tähendab B kategooria sõidukeid, mida kasutatakse taksona, rendiautona, reisijateveoks jne. AF ja/või BF kategooria sõidukite juhtimisõiguse saamiseks on nõutav A ja/või B ning F kategooria sõiduki juhtimisõigus ning juhiloal viide registreerimismärgi numbrile.

Belgia mudel 2 (B2)

Välja antud Belgias ajavahemikul 1.1.1989–30.9.1998

Kirjeldus: mudel on ühes järgmistest keeltest: hollandi, prantsuse ja saksa. Mudeli värvi- ja trükilahenduses on erinevusi. Mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli B2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| (A3) | ––– |
| A2 | A |
| A1 | A |
| B | B |
| BE | B, BE |
| C | B, C |
| CE | B, BE, C, CE |
| D | B, D |
| DE | B, BE, D, DE |

Mudeli B2 kategooriad

Vastavad kategooriad

(A3)

–––

A2

A

A1

A

B

B

BE

B, BE

C

B, C

CE

B, BE, C, CE

D

B, D

DE

B, BE, D, DE

Belgia mudel 3 (B3)

Välja antud Belgias alates 1.1.1998

Kirjeldus: mudel on vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmine siseriiklik kategooria:

A3, G.

BULGAARIAS VÄLJA ANTUD MUDELID

Bulgaaria mudel 1 (BG1)

Välja antud Bulgaarias ajavahemikul 1.12.1999–3.8.2000

Kirjeldus: mudel on kaheleheküljeline roosa plastkaart.

Vastavustabel

| Mudeli BG1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |
| (M) | |

Mudeli BG1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

D

DE

DE

(T)

–––

(M)

Bulgaaria mudel 2 (BG2)

Välja antud Bulgaarias 1.9.1999–30.9.2000

Kirjeldus: mudel on kaheleheküljeline roosa plastkaart.

Vastavustabel

| Mudeli BG2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |
| (M) | |

Mudeli BG2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

D

DE

DE

(T)

–––

(M)

Bulgaaria mudel 3 (BG3)

Välja antud Bulgaarias alates 1.10.2002

Kirjeldus: mudel on kaheleheküljeline roosa plastkaart.

Vastavustabel

| Mudeli BG3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |
| (M) | |

Mudeli BG3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

D

DE

DE

(T)

–––

(M)

TŠEHHI VABARIIGIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Tšehhi mudel 1 (CZ1)

Välja antud Tšehhoslovakkias ajavahemikul 1.7.1964–30.6.1986

Kirjeldus: kolmeosaline juhiluba; paberlehed on kinnitatud elastse plastkattevoldiku külge. Roosa, katte värv võib mõnevõrra erineda. Paberil on võrgutaoline turvamuster. 1. leheküljel on raamistuses foto (35 mm × 45 mm) väljaandva asutuse ametliku templi ja riigivapiga.

Vastavustabel

| Mudeli CZ1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (M) | ––– |
| (T) | ––– |

Mudeli CZ1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(M)

–––

(T)

–––

Tšehhi mudel 2 (CZ2)

Välja antud Tšehhoslovakkias ajavahemikul 1.7.1986–30.6.1991

Kirjeldus: tugev pangatähe kvaliteediga, turvamustriga varustatud paber (roosa). Esiküljel on raamistuses foto (35 mm × 45 mm) väljaandva asutuse ametliku templi ja riigivapiga.

Vastavustabel

| Mudeli CZ2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | ––– |
| (T) | ––– |

Mudeli CZ2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

–––

(T)

–––

Lisateave:

Tempel kategooria A/50 kohta on juhiloa tagaküljel sõnadest „Zvláštní záznamy” allpool.

Tšehhi mudel 3 (CZ3)

Välja antud Tšehhoslovakkias ajavahemikul 1.7.1991–31.12.1992

Välja antud Tšehhi Vabariigis ajavahemikul 1.1.1993–30.6.1993

Kirjeldus: pangatähe kvaliteediga plastlaminaadiga ümbritsetud paber (roosa). Esiküljel on raamistuses foto (35 mm × 45 mm) väljaandva asutuse ametliku templi ja riigivapiga.

Vastavustabel

| Mudeli CZ3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | ––– |
| (T) | ––– |

Mudeli CZ3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

–––

(T)

–––

Tšehhi mudel 4 (CZ4)

Välja antud Tšehhi Vabariigis ajavahemikul 1.7.1993–30.6.1996

Kirjeldus: pangatähe kvaliteediga plastlaminaadiga ümbritsetud paber (roosa). Dokument võib olla õhukese kattekihiga. Esiküljel on raamistuses foto (35 mm × 45 mm) väljaandva asutuse ametliku templi ja riigivapiga.

Vastavustabel

| Mudeli CZ4 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | ––– |
| (T) | ––– |

Mudeli CZ4 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

–––

(T)

–––

Tšehhi mudel 5 (CZ5)

Välja antud Tšehhi Vabariigis ajavahemikul 1.7.1996–31.12.2000

Kirjeldus: pangatähe kvaliteediga, turvatemplijäljendiga varustatud plastkattega (roosa ja sinine) paber. Esikülje ringikujuline holograafiline kujutis (keskel tähed „CZ”) ulatub üle all vasakul asuva foto. Esiküljel on raamistuses foto (35 mm × 45 mm) väljaandva asutuse ametliku templi ja riigivapiga.

Vastavustabel

| Mudeli CZ5 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | ––– |
| (T) | ––– |

Mudeli CZ5 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

–––

(T)

–––

Lisateave:

Tempel kategooria A/50 kohta on juhiloa tagaküljel sõnadest „Zvláštní záznamy” allpool.

Tšehhi mudel 6 (CZ6)

Välja antud Tšehhi Vabariigis ajavahemikul 1.1.2001–30.4.2004

Kirjeldus: plastkattega mitmevärviline pangatähe paber (roosa, sinine, roheline). Esikülje ringikujuline holograafiline kujutis (keskel tähed „CZ”) ulatub üle all vasakul asuva foto. Esiküljel on raamistuses foto (35 mm × 45 mm) väljaandva asutuse ametliku templi ja riigivapiga.

Vastavustabel

| Mudeli CZ6 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (AM, T) | ––– |

Mudeli CZ6 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(AM, T)

–––

Tšehhi mudel 7 (CZ7)

Välja antud Tšehhi Vabariigis alates 1.5.2004

Kirjeldus: plastkaardist mudel vastavalt direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisale. Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

AM ja T.

TAANIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Taani mudel 1 (DK1)

Välja antud Taanis kuni 30.4.1986

Kirjeldus: mudel on roosat värvi paberil ja neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli DK1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1, A; üksnes külgkorvita mootorrattad; omanikel on õigus omandada täielik A1 ja A teistes liikmesriikides |
| A2 | A1, A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C1, C |
| CE | C1E, CE |
| D | D1, D |
| DE | D1E, DE |

Mudeli DK1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1, A; üksnes külgkorvita mootorrattad; omanikel on õigus omandada täielik A1 ja A teistes liikmesriikides

A2

A1, A

B

B

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Lisateave:

Taanis ei ole kõnealune mudel siiski enam kehtiva juhiloana kasutusel, sest kõik osutatud ajavahemikul väljaantud juhilubade omanikud olid kohustatud aastatel 1991–1993 oma juhiloa välja vahetama. Sellest olenemata saab seda luba välja vahetada Taanis väljaantava uue juhiloa vastu ja teised liikmesriigid peavad seda kuni 30.4.2038 tunnustama.

Taani mudel 2 (DK2)

Välja antud Taanis ajavahemikul 1.5.1986–30.6.1996

Kirjeldus: mudelis on kasutatud roosasid ja beeže ridu ning see on neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli DK2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1, A; üksnes külgkorvita mootorrattad; omanikel on õigus omandada täielik A1 ja A teistes liikmesriikides |
| A2 | A1, A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C1, C |
| CE | C1E, CE |
| D | D1, D |
| DE | D1E, DE |

Mudeli DK2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1, A; üksnes külgkorvita mootorrattad; omanikel on õigus omandada täielik A1 ja A teistes liikmesriikides

A2

A1, A

B

B

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Taani mudel 3 (DK3)

Välja antud Taanis ajavahemikul 1.7.1996–13.4.1997

Kirjeldus: mudelis on kasutatud roosasid ja beeže ridu ning see on neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli DK3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A1, A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C1, C |
| CE | C1, CE |
| D | D1 |
| DE | D1E, DE |

Mudeli DK3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A1, A

B

B

BE

BE

C

C1, C

CE

C1, CE

D

D1

DE

D1E, DE

Taani mudel 4 (DK4)

Välja antud Taanis alates 14.4.1997

Kirjeldus: plastkaardist mudel vastavalt direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisale.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A, B, BE, C, CE, D ja DE.

Lisateave:

Enne 1.5.1986 välja antud juhiloakategooriate esmase väljaandmise kuupäeva ei ole võimalik tuvastada. Sel juhul võib juhiloa 10. tulbas esineda märk „<” või „≤” ja teatav aastaarv, mis näitab, et kategooria anti välja enne seda aastat või sellel aastal.

SAKSAMAAL VÄLJA ANTUD MUDELID

Üldine märkus: kõik enne 1.1.1999 aastat väljaantud Saksamaa mudelid võivad sisaldada konkreetseid ja piiratud lisaõigusi, mis tabelite põhjal ei ilmne. Harvaesineval juhul, mil mudel sisaldab nimetatud lisaõigusi ja nende õiguste ulatus ei ole selge, tuleb ühendust võtta selle juhiloa väljaandmise eest vastutava Saksamaa ametiasutusega.

Saksamaa mudel 1 (D1)

Välja antud Saksamaa Liitvabariigis kuni 1.4.1986 (teatavatel juhtudel võib väljaandmise kuupäev olla hilisem kui 1.4.1986)

Kirjeldus: hall, neljaleheküljeline. Kuna seda mudelit on välja antud üle neljakümne aasta, võib selle värvis ja vormis esineda mitmeid erinevusi. Saarimaal väljaantud mudelid võivad olla eri suurusega ja kahes keeles (saksa ja prantsuse).

Vastavustabel

| Mudeli D1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| 1 | A (vt: 1) |
| 1 beschränkt auf Leichtkrafträder: 1.4.1980 – 31.3.1986 | A1 |
| 2 | B, BE, C, CE (vt: 2, 3, 5) |
| 3 | B, BE, C1, C1E (vt: 3, 4, 5) |
| 4 | ––– (vt: 6) |
| 5 | ––– |

Mudeli D1 kategooriad

Vastavad kategooriad

1

A (vt: 1)

1 beschränkt auf Leichtkrafträder: 1.4.1980 – 31.3.1986

A1

2

B, BE, C, CE (vt: 2, 3, 5)

3

B, BE, C1, C1E (vt: 3, 4, 5)

4

––– (vt: 6)

5

–––

Lisateave:

| 1. | Kui „Klasse 1” juhiluba on välja antud enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida B 79 (≤ 700 cm3) kategooria sõidukit ilma kohustuseta juhiluba vahetada. Nimetatud juhiloa vahetamisel saab juhiloa omanik B kategooria juhiloa koos kõigi juurdekuuluvate õigustega. |
| --- | --- |

1.

Kui „Klasse 1” juhiluba on välja antud enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida B 79 (≤ 700 cm3) kategooria sõidukit ilma kohustuseta juhiluba vahetada. Nimetatud juhiloa vahetamisel saab juhiloa omanik B kategooria juhiloa koos kõigi juurdekuuluvate õigustega.

| 2. | Kui isik, kellel on õigus juhtida „Klasse 2” sõidukit, saab viiekümneaastaseks enne 31.12.1999 või kõnealusel kuupäeval, kaotab tema juhiluba kehtivuse 31.12.2000. Kui kõnealuse juhiloa omanik vahetas oma juhiloa uue mudeli vastu enne 31.12.2000 või kõnealusel kuupäeval, rakendatakse uue mudeli kehtivusaega ja nõudeid korrapärase arstliku läbivaatuse kohta. Kui juhiloa omanik saab viiekümneaastaseks pärast 31.12.1999, peab ta vahetama juhiloa uue mudeli vastu oma viiekümnendaks sünnipäevaks, pärast seda kehtib juhiluba viis aastat.
  Kui juhiloa omanik asub alaliselt elama teise liikmesriiki, kuid ei ole täitnud eespool nimetatud reegleid, ei tunnustata seal tema õigust juhtida „Klasse 2” sõidukit (välja arvatud juhul, kui ta on vahetanud oma alalist elukohta enne, kui ülalnimetatud reeglid hakkavad tema suhtes kehtima). |
| --- | --- |

2.

Kui isik, kellel on õigus juhtida „Klasse 2” sõidukit, saab viiekümneaastaseks enne 31.12.1999 või kõnealusel kuupäeval, kaotab tema juhiluba kehtivuse 31.12.2000. Kui kõnealuse juhiloa omanik vahetas oma juhiloa uue mudeli vastu enne 31.12.2000 või kõnealusel kuupäeval, rakendatakse uue mudeli kehtivusaega ja nõudeid korrapärase arstliku läbivaatuse kohta. Kui juhiloa omanik saab viiekümneaastaseks pärast 31.12.1999, peab ta vahetama juhiloa uue mudeli vastu oma viiekümnendaks sünnipäevaks, pärast seda kehtib juhiluba viis aastat.

Kui juhiloa omanik asub alaliselt elama teise liikmesriiki, kuid ei ole täitnud eespool nimetatud reegleid, ei tunnustata seal tema õigust juhtida „Klasse 2” sõidukit (välja arvatud juhul, kui ta on vahetanud oma alalist elukohta enne, kui ülalnimetatud reeglid hakkavad tema suhtes kehtima).

| 3. | Kui „Klasse 2” või „Klasse 3” juhiluba on välja antud enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 ja A 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukeid. Mõlemal juhul antakse juhiloa omanikule juhiloa vahetamisel piiramatu õigus juhtida A kategooria sõidukeid.
  Kui „Klasse 2” või „Klasse 3” juhiluba on välja antud pärast eespool nimetatud kuupäevi, kuid enne 1.4.1980, on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid. |
| --- | --- |

3.

Kui „Klasse 2” või „Klasse 3” juhiluba on välja antud enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 ja A 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukeid. Mõlemal juhul antakse juhiloa omanikule juhiloa vahetamisel piiramatu õigus juhtida A kategooria sõidukeid.

Kui „Klasse 2” või „Klasse 3” juhiluba on välja antud pärast eespool nimetatud kuupäevi, kuid enne 1.4.1980, on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid.

| 4. | „Klasse 3” juhiloa omanikul on õigus juhtida ka järgmisi sõidukeid: CE 79 (> 12 t, kuid kokku mitte üle kolme telje).
  Juhiloa omaniku selgesõnalise nõudmise korral kantakse osutatud õigus juhiloa vahetusel väljaantavale uuele juhiloale. |
| --- | --- |

4.

„Klasse 3” juhiloa omanikul on õigus juhtida ka järgmisi sõidukeid: CE 79 (> 12 t, kuid kokku mitte üle kolme telje).

Juhiloa omaniku selgesõnalise nõudmise korral kantakse osutatud õigus juhiloa vahetusel väljaantavale uuele juhiloale.

| 5. | Isikul, kellel on õigus juhtida „Klasse 3” sõidukit, on ka õigus juhtida reisijateta bussi täismassiga alla 7,5 t, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses. Isikul, kellel on õigus juhtida „Klasse 2” sõidukit, on ka õigus juhtida reisijateta bussi rahvusvahelises liikluses. Pärast uue mudeli sisseviimist Saksamaal kehtib õigus juhtida ilma reisijateta bussi ainult Saksamaa territooriumil ning selle kohta rakendatakse siseriiklikku koodi. |
| --- | --- |

5.

Isikul, kellel on õigus juhtida „Klasse 3” sõidukit, on ka õigus juhtida reisijateta bussi täismassiga alla 7,5 t, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses. Isikul, kellel on õigus juhtida „Klasse 2” sõidukit, on ka õigus juhtida reisijateta bussi rahvusvahelises liikluses. Pärast uue mudeli sisseviimist Saksamaal kehtib õigus juhtida ilma reisijateta bussi ainult Saksamaa territooriumil ning selle kohta rakendatakse siseriiklikku koodi.

| 6. | Kui „Klasse 4” sõiduki juhtimisõigus anti enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), ei ole see ainult siseriiklik kategooria, vaid annab juhiloa omanikule õiguse juhtida järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid:
  A1, A 79 (≤ 250 cm3) ja B 79 (≤ 700 cm3). Mõlemal juhul antakse juhiloa omanikule juhiloa väljavahetamisel piiramatu õigus juhtida A ja B kategooria sõidukeid.
  Kui „Klasse 4” juhiluba on välja antud pärast eespool nimetatud kuupäevi, kuid enne 1.4.1980, on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid. |
| --- | --- |

6.

Kui „Klasse 4” sõiduki juhtimisõigus anti enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), ei ole see ainult siseriiklik kategooria, vaid annab juhiloa omanikule õiguse juhtida järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid:

A1, A 79 (≤ 250 cm3) ja B 79 (≤ 700 cm3). Mõlemal juhul antakse juhiloa omanikule juhiloa väljavahetamisel piiramatu õigus juhtida A ja B kategooria sõidukeid.

Kui „Klasse 4” juhiluba on välja antud pärast eespool nimetatud kuupäevi, kuid enne 1.4.1980, on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid.

Saksamaa mudel 2 (D2)

Välja antud Saksa Demokraatlikus Vabariigis kuni 1969. aastani

Kirjeldus: hall mudel neljal leheküljel.

Vastavustabel

| D2a: mudelit anti välja kuni 31.3.1957. |
| --- |
| Mudeli D2a kategooriad | Vastavad kategooriad |
| 1 | A, B (vt: 5) |
| 2 | A1, A, B, BE, C, CE (vt: 1, 3, 4) |
| 3 | A1, A, B, BE, C1, C1E (vt: 2, 3, 4) |
| 4 | A1, A, B (vt: 4, 5) |

D2a: mudelit anti välja kuni 31.3.1957.

Mudeli D2a kategooriad

Vastavad kategooriad

1

A, B (vt: 5)

2

A1, A, B, BE, C, CE (vt: 1, 3, 4)

3

A1, A, B, BE, C1, C1E (vt: 2, 3, 4)

4

A1, A, B (vt: 4, 5)

| D2b: mudelit anti välja ajavahemikul 1.4.1957–1969. |
| --- |
| Mudeli D2b kategooriad | Vastavad kategooriad |
| 1 | A |
| 2 | A1, B (vt: 4, 5) |
| 3 | A1 |
| 4 | A1, B, BE, C1, C1E (vt: 2, 3, 4) |
| 5 | A1, B, BE, C, CE (vt: 1, 3, 4) |

D2b: mudelit anti välja ajavahemikul 1.4.1957–1969.

Mudeli D2b kategooriad

Vastavad kategooriad

1

A

2

A1, B (vt: 4, 5)

3

A1

4

A1, B, BE, C1, C1E (vt: 2, 3, 4)

5

A1, B, BE, C, CE (vt: 1, 3, 4)

Lisateave:

Kategooriate rakendusulatust ja määratlusi muudeti 1.4.1957 jõustunud seadusemuudatusega. Seetõttu on selle mudeli jaoks vaja kahte vastavustabelit.

| 1. | Kui juhiloa omanik, kellele on enne 1.4.1957 antud õigus juhtida „Klasse 2” sõidukit, või juhiloa omanik, kellele on pärast 31.3.1957 antud õigus juhtida „Klasse 5” sõidukit, sai viiekümneaastaseks enne 31.12.1999 või kõnealusel kuupäeval, kaotas tema juhiluba kehtivuse 31.12.2000. Kui kõnealuse juhiloa omanik vahetas oma juhiloa uue mudeli vastu enne 31.12.2000 või kõnealusel kuupäeval, rakendatakse uue mudeli kehtivusaega ja nõudeid korrapärase arstliku läbivaatuse kohta. Kui juhiloa omanik saab viiekümneaastaseks pärast 31.12.1999, peab ta vahetama juhiloa uue mudeli vastu oma viiekümnendaks sünnipäevaks ning pärast seda kehtib juhiluba viis aastat.
  Kui juhiloa omanik asub alaliselt elama teise liikmesriiki, kuid ei ole täitnud eespool nimetatud reegleid, ei tunnustata seal tema õigust juhtida „Klasse 2” sõidukit (välja arvatud juhul, kui ta on vahetanud oma alalist elukohta enne, kui ülalnimetatud reeglid hakkavad tema suhtes kehtima). |
| --- | --- |

1.

Kui juhiloa omanik, kellele on enne 1.4.1957 antud õigus juhtida „Klasse 2” sõidukit, või juhiloa omanik, kellele on pärast 31.3.1957 antud õigus juhtida „Klasse 5” sõidukit, sai viiekümneaastaseks enne 31.12.1999 või kõnealusel kuupäeval, kaotas tema juhiluba kehtivuse 31.12.2000. Kui kõnealuse juhiloa omanik vahetas oma juhiloa uue mudeli vastu enne 31.12.2000 või kõnealusel kuupäeval, rakendatakse uue mudeli kehtivusaega ja nõudeid korrapärase arstliku läbivaatuse kohta. Kui juhiloa omanik saab viiekümneaastaseks pärast 31.12.1999, peab ta vahetama juhiloa uue mudeli vastu oma viiekümnendaks sünnipäevaks ning pärast seda kehtib juhiluba viis aastat.

Kui juhiloa omanik asub alaliselt elama teise liikmesriiki, kuid ei ole täitnud eespool nimetatud reegleid, ei tunnustata seal tema õigust juhtida „Klasse 2” sõidukit (välja arvatud juhul, kui ta on vahetanud oma alalist elukohta enne, kui ülalnimetatud reeglid hakkavad tema suhtes kehtima).

| 2. | Enne 1.4.1957 välja antud „Klasse 3” ja pärast 31.3.1957 välja antud „Klasse 4” juhiloa omanikul on õigus juhtida järgmisi sõidukeid: CE 79 (> 12 t, kuid kokku mitte üle kolme telje).
  Juhiloa omaniku selgesõnalise nõudmise korral kantakse osutatud õigus juhiloa vahetusel väljaantavale uuele juhiloale. |
| --- | --- |

2.

Enne 1.4.1957 välja antud „Klasse 3” ja pärast 31.3.1957 välja antud „Klasse 4” juhiloa omanikul on õigus juhtida järgmisi sõidukeid: CE 79 (> 12 t, kuid kokku mitte üle kolme telje).

Juhiloa omaniku selgesõnalise nõudmise korral kantakse osutatud õigus juhiloa vahetusel väljaantavale uuele juhiloale.

| 3. | Juhiloa omanikul, kellele on enne 1.4.1957 (D2a) antud õigus juhtida „Klasse 3” sõidukit või kellele pärast 31.3.1957 (D2b) on antud õigus juhtida „Klasse 4” sõidukit, on õigus juhtida reisijateta bussi täismassiga alla 7,5 t, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses.
  Juhiloa omanikul, kellele on enne 1.4.1957 (D2a) antud õigus juhtida „Klasse 2” sõidukit või kellele pärast 31.3.1957 (D2b) on antud õigus juhtida „Klasse 5” sõidukit, on õigus juhtida reisijateta bussi, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses.
  Pärast uue mudeli sisseviimist Saksamaal kehtib õigus juhtida ilma reisijateta bussi ainult Saksamaa territooriumil ning selle kohta rakendatakse siseriiklikku koodi. |
| --- | --- |

3.

Juhiloa omanikul, kellele on enne 1.4.1957 (D2a) antud õigus juhtida „Klasse 3” sõidukit või kellele pärast 31.3.1957 (D2b) on antud õigus juhtida „Klasse 4” sõidukit, on õigus juhtida reisijateta bussi täismassiga alla 7,5 t, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses.

Juhiloa omanikul, kellele on enne 1.4.1957 (D2a) antud õigus juhtida „Klasse 2” sõidukit või kellele pärast 31.3.1957 (D2b) on antud õigus juhtida „Klasse 5” sõidukit, on õigus juhtida reisijateta bussi, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses.

Pärast uue mudeli sisseviimist Saksamaal kehtib õigus juhtida ilma reisijateta bussi ainult Saksamaa territooriumil ning selle kohta rakendatakse siseriiklikku koodi.

| 4. | Enne 1.12.1954 välja antud „Klasse 2”, „Klasse 3” või „Klasse 4” (mudel D2a) juhiloa või „Klasse 2”, „Klasse 4” või „Klasse 5” (mudel D2b) juhiloa omanik saab piiramatu õiguse juhtida A kategooria sõidukit ainult pärast sellise juhiloa väljavahetamist uue mudeli vastu. Kui juhiluba välja ei vahetata, annab mudel selle omanikule õiguse juhtida ainult A 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukeid. |
| --- | --- |

4.

Enne 1.12.1954 välja antud „Klasse 2”, „Klasse 3” või „Klasse 4” (mudel D2a) juhiloa või „Klasse 2”, „Klasse 4” või „Klasse 5” (mudel D2b) juhiloa omanik saab piiramatu õiguse juhtida A kategooria sõidukit ainult pärast sellise juhiloa väljavahetamist uue mudeli vastu. Kui juhiluba välja ei vahetata, annab mudel selle omanikule õiguse juhtida ainult A 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukeid.

| 5. | Kui dokumenti ei vahetata, rakendatakse järgmisi reegleid.
  Kui „Klasse 1” või „Klasse 4” juhiluba on välja antud enne 1.12.1954, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida üksnes B 79 (≤ 700 cm3) kategooria sõidukit. Kui „Klasse 1” või „Klasse 4” juhiluba on välja antud pärast nimetatud kuupäeva, kuid enne 1.4.1957, või kui „Klasse 2” juhiluba on välja antud pärast 31.3.1957, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult B 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukit.
  Juhul kui nimetatud dokument vahetatakse välja uue juhiloa vastu, saab juhiloa omanik B kategooria juhiloa koos kõigi juurdekuuluvate õigustega. |
| --- | --- |

5.

Kui dokumenti ei vahetata, rakendatakse järgmisi reegleid.

Kui „Klasse 1” või „Klasse 4” juhiluba on välja antud enne 1.12.1954, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida üksnes B 79 (≤ 700 cm3) kategooria sõidukit. Kui „Klasse 1” või „Klasse 4” juhiluba on välja antud pärast nimetatud kuupäeva, kuid enne 1.4.1957, või kui „Klasse 2” juhiluba on välja antud pärast 31.3.1957, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult B 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukit.

Juhul kui nimetatud dokument vahetatakse välja uue juhiloa vastu, saab juhiloa omanik B kategooria juhiloa koos kõigi juurdekuuluvate õigustega.

Saksamaa mudel 3 (D3)

Välja antud Saksa Demokraatlikus Vabariigis ajavahemikul 1969–31.5.1982

Kirjeldus: raamatukujuline juhiluba, 12 lehekülge, hallid kaaned.

Vastavustabel

| Mudeli D3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| 1 | A |
| 2 | B (vt: 4, 5, 6) |
| 3 | ––– (vt: 6) |
| 4 | B, BE, C1, C1E (vt: 2, 3, 4, 6) |
| 5 | B, BE, C, CE (vt: 1, 3, 4, 6) |
| § 6 StVZO, § 85 StVZO | ––– (vt: 6) |

Mudeli D3 kategooriad

Vastavad kategooriad

1

A

2

B (vt: 4, 5, 6)

3

––– (vt: 6)

4

B, BE, C1, C1E (vt: 2, 3, 4, 6)

5

B, BE, C, CE (vt: 1, 3, 4, 6)

§ 6 StVZO, § 85 StVZO

––– (vt: 6)

Lisateave:

| 1. | Kui isik, kellel on õigus juhtida „Klasse 5” sõidukit, saab viiekümneaastaseks enne 31.12.1999 või kõnealusel kuupäeval, kaotab tema juhiluba kehtivuse 31.12.2000. Kui kõnealuse juhiloa omanik vahetas oma juhiloa uue mudeli vastu enne 31.12.2000 või kõnealusel kuupäeval, rakendatakse uue mudeli kehtivusaega ja nõudeid korrapärase arstliku läbivaatuse kohta. Kui juhiloa omanik saab viiekümneaastaseks pärast 31.12.1999, peab ta juhiloa vahetama uue mudeli vastu oma viiekümnendaks sünnipäevaks ning pärast seda kehtib juhiluba viis aastat.
  Kui juhiloa omanik asub alaliselt elama teise liikmesriiki, kuid ei ole täitnud eespool nimetatud reegleid, ei tunnustata seal tema õigust juhtida „Klasse 2” sõidukit (välja arvatud juhul, kui ta on vahetanud oma alalist elukohta enne, kui ülalnimetatud reeglid hakkavad tema suhtes kehtima). |
| --- | --- |

1.

Kui isik, kellel on õigus juhtida „Klasse 5” sõidukit, saab viiekümneaastaseks enne 31.12.1999 või kõnealusel kuupäeval, kaotab tema juhiluba kehtivuse 31.12.2000. Kui kõnealuse juhiloa omanik vahetas oma juhiloa uue mudeli vastu enne 31.12.2000 või kõnealusel kuupäeval, rakendatakse uue mudeli kehtivusaega ja nõudeid korrapärase arstliku läbivaatuse kohta. Kui juhiloa omanik saab viiekümneaastaseks pärast 31.12.1999, peab ta juhiloa vahetama uue mudeli vastu oma viiekümnendaks sünnipäevaks ning pärast seda kehtib juhiluba viis aastat.

Kui juhiloa omanik asub alaliselt elama teise liikmesriiki, kuid ei ole täitnud eespool nimetatud reegleid, ei tunnustata seal tema õigust juhtida „Klasse 2” sõidukit (välja arvatud juhul, kui ta on vahetanud oma alalist elukohta enne, kui ülalnimetatud reeglid hakkavad tema suhtes kehtima).

| 2. | „Klasse 4” juhiloa omanikul on õigus juhtida ka järgmisi sõidukeid: CE 79 (> 12 t, kuid kokku mitte üle kolme telje).
  Juhiloa omaniku selgesõnalise nõudmise korral kantakse nimetatud õigus juhiloa vahetusel väljaantavale uuele juhiloale. |
| --- | --- |

2.

„Klasse 4” juhiloa omanikul on õigus juhtida ka järgmisi sõidukeid: CE 79 (> 12 t, kuid kokku mitte üle kolme telje).

Juhiloa omaniku selgesõnalise nõudmise korral kantakse nimetatud õigus juhiloa vahetusel väljaantavale uuele juhiloale.

| 3. | „Klasse 4” juhiloa omanikul on õigus juhtida reisijateta bussi täismassiga alla 7,5 t, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses. Isikul, kellel on õigus juhtida „Klasse 5” sõidukit, on ka õigus juhtida reisijateta bussi rahvusvahelises liikluses. Pärast uue mudeli sisseviimist Saksamaal kehtib õigus juhtida ilma reisijateta bussi ainult Saksamaa territooriumil ning selle kohta rakendatakse siseriiklikku koodi. |
| --- | --- |

3.

„Klasse 4” juhiloa omanikul on õigus juhtida reisijateta bussi täismassiga alla 7,5 t, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses. Isikul, kellel on õigus juhtida „Klasse 5” sõidukit, on ka õigus juhtida reisijateta bussi rahvusvahelises liikluses. Pärast uue mudeli sisseviimist Saksamaal kehtib õigus juhtida ilma reisijateta bussi ainult Saksamaa territooriumil ning selle kohta rakendatakse siseriiklikku koodi.

| 4. | Algselt enne 1.12.1954 välja antud „Klasse 2”, „Klasse 4” või „Klasse 5” juhiloa omanikul on piiramatu õigus juhtida A kategooria sõidukit ainult pärast sellise juhiloa väljavahetamist uue mudeli vastu. Kui juhiluba välja ei vahetata, annab mudel selle omanikule õiguse juhtida ainult A 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukeid. |
| --- | --- |

4.

Algselt enne 1.12.1954 välja antud „Klasse 2”, „Klasse 4” või „Klasse 5” juhiloa omanikul on piiramatu õigus juhtida A kategooria sõidukit ainult pärast sellise juhiloa väljavahetamist uue mudeli vastu. Kui juhiluba välja ei vahetata, annab mudel selle omanikule õiguse juhtida ainult A 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukeid.

| 5. | Kui dokumenti ei vahetata, rakendatakse järgmisi reegleid.
  Kui „Klasse 1” juhiluba on välja antud enne 1.12.1954, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult B 79 (≤ 700 cm3) kategooria sõidukit. Kui „Klasse 1” juhiluba on välja antud pärast eespool nimetatud kuupäeva, kuid enne 1.4.1957, või kui „Klasse 2” juhiluba on välja antud pärast 1.4.1957, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult B 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukit.
  Juhul kui nimetatud dokument vahetatakse välja uue juhiloa vastu, saab juhiloa omanik B kategooria juhiloa koos kõigi juurdekuuluvate õigustega. |
| --- | --- |

5.

Kui dokumenti ei vahetata, rakendatakse järgmisi reegleid.

Kui „Klasse 1” juhiluba on välja antud enne 1.12.1954, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult B 79 (≤ 700 cm3) kategooria sõidukit. Kui „Klasse 1” juhiluba on välja antud pärast eespool nimetatud kuupäeva, kuid enne 1.4.1957, või kui „Klasse 2” juhiluba on välja antud pärast 1.4.1957, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult B 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukit.

Juhul kui nimetatud dokument vahetatakse välja uue juhiloa vastu, saab juhiloa omanik B kategooria juhiloa koos kõigi juurdekuuluvate õigustega.

| 6. | Kui „Klasse 2”, „Klasse 3”, „Klasse 4” või „Klasse 5” juhiluba või juhiluba, mis on antud § 6 StVZO või § 85 StVZO alusel, on välja antud enne 1.4.1980, on sellise juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida kategooria A1 sõidukit. Sel juhul ei loeta „Klasse 3” ainult siseriiklikuks kategooriaks. |
| --- | --- |

6.

Kui „Klasse 2”, „Klasse 3”, „Klasse 4” või „Klasse 5” juhiluba või juhiluba, mis on antud § 6 StVZO või § 85 StVZO alusel, on välja antud enne 1.4.1980, on sellise juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida kategooria A1 sõidukit. Sel juhul ei loeta „Klasse 3” ainult siseriiklikuks kategooriaks.

Saksamaa mudel 4 (D4)

Välja antud Saksa Demokraatlikus Vabariigis ajavahemikul 1.6.1982–2.10.1990

Kirjeldus: mudel on erkroosal paberil ja neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli D4 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A1, A |
| B | B, BE, C1 (vt: 2, 3) |
| C | B, BE, C1, C1E, C (vt: 1, 3) |
| D | B, BE, C1, C1E, D (vt: 1) |
| BE | B, BE, C1, C1E (vt: 2) |
| CE | B, BE, C1, C1E, C, CE (vt: 1) |
| DE | B, BE, C1, C1E, D, DE (vt: 1) |

Mudeli D4 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A1, A

B

B, BE, C1 (vt: 2, 3)

C

B, BE, C1, C1E, C (vt: 1, 3)

D

B, BE, C1, C1E, D (vt: 1)

BE

B, BE, C1, C1E (vt: 2)

CE

B, BE, C1, C1E, C, CE (vt: 1)

DE

B, BE, C1, C1E, D, DE (vt: 1)

Lisateave:

| 1. | Kui isik, kellel on õigus juhtida „Klasse C”, „Klasse CE”, „Klasse D” või „Klasse DE” sõidukit, saab viiekümneaastaseks enne 31.12.1999 või kõnealusel kuupäeval, kaotab tema juhiluba kehtivuse 31.12.2000. Kui kõnealuse juhiloa omanik vahetas oma juhiloa uue mudeli vastu enne 31.12.2000 või kõnealusel kuupäeval, rakendatakse uue mudeli kehtivusaega ja nõudeid korrapärase arstliku läbivaatuse kohta. Kui juhiloa omanik saab viiekümneaastaseks pärast 31.12.1999, peab ta juhiloa vahetama uue mudeli vastu oma viiekümnendaks sünnipäevaks ning pärast seda kehtib juhiluba viis aastat.
  Kui juhiloa omanik asub alaliselt elama teise liikmesriiki, kuid ei ole täitnud eespool nimetatud reegleid, ei tunnustata seal tema õigust juhtida „Klasse C” sõidukit (välja arvatud juhul, kui ta on vahetanud oma alalist elukohta enne, kui ülalnimetatud reeglid hakkavad tema suhtes kehtima). |
| --- | --- |

1.

Kui isik, kellel on õigus juhtida „Klasse C”, „Klasse CE”, „Klasse D” või „Klasse DE” sõidukit, saab viiekümneaastaseks enne 31.12.1999 või kõnealusel kuupäeval, kaotab tema juhiluba kehtivuse 31.12.2000. Kui kõnealuse juhiloa omanik vahetas oma juhiloa uue mudeli vastu enne 31.12.2000 või kõnealusel kuupäeval, rakendatakse uue mudeli kehtivusaega ja nõudeid korrapärase arstliku läbivaatuse kohta. Kui juhiloa omanik saab viiekümneaastaseks pärast 31.12.1999, peab ta juhiloa vahetama uue mudeli vastu oma viiekümnendaks sünnipäevaks ning pärast seda kehtib juhiluba viis aastat.

Kui juhiloa omanik asub alaliselt elama teise liikmesriiki, kuid ei ole täitnud eespool nimetatud reegleid, ei tunnustata seal tema õigust juhtida „Klasse C” sõidukit (välja arvatud juhul, kui ta on vahetanud oma alalist elukohta enne, kui ülalnimetatud reeglid hakkavad tema suhtes kehtima).

| 2. | „Klasse B” ja „Klasse BE” juhiloa omanikul on õigus juhtida ka järgmisi sõidukeid: CE 79 (> 12 t, kuid kokku mitte üle kolme telje).
  Juhiloa omaniku selgesõnalise nõudmise korral kantakse nimetatud õigus juhiloa vahetusel väljaantavale uuele juhiloale. |
| --- | --- |

2.

„Klasse B” ja „Klasse BE” juhiloa omanikul on õigus juhtida ka järgmisi sõidukeid: CE 79 (> 12 t, kuid kokku mitte üle kolme telje).

Juhiloa omaniku selgesõnalise nõudmise korral kantakse nimetatud õigus juhiloa vahetusel väljaantavale uuele juhiloale.

| 3. | „Klasse B” juhiloa omanikul on õigus juhtida reisijateta bussi täismassiga alla 7,5 t, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses.
  Isikul, kellel on õigus juhtida „Klasse C” sõidukit, on ka õigus juhtida reisijateta bussi rahvusvahelises liikluses. Pärast uue mudeli sisseviimist Saksamaal kehtib õigus juhtida bussi ainult Saksamaa territooriumil ning selle kohta rakendatakse siseriiklikku koodi. |
| --- | --- |

3.

„Klasse B” juhiloa omanikul on õigus juhtida reisijateta bussi täismassiga alla 7,5 t, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses.

Isikul, kellel on õigus juhtida „Klasse C” sõidukit, on ka õigus juhtida reisijateta bussi rahvusvahelises liikluses. Pärast uue mudeli sisseviimist Saksamaal kehtib õigus juhtida bussi ainult Saksamaa territooriumil ning selle kohta rakendatakse siseriiklikku koodi.

Saksamaa mudel 5 (D5)

Välja antud Saksa Föderatiivses Vabariigis ajavahemikul 1.4.1986–31.12.1998

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli D5 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| 1 | A1, A (vt: 2) |
| 1a | A1, A |
| 1b | A1 |
| 2 | B, BE, C1, C1E, C, CE (vt: 1, 3, 5) |
| 3 | B, BE, C1, C1E (vt: 3, 4, 5) |
| (4) | ––– (vt: 6) |
| (5) | ––– |

Mudeli D5 kategooriad

Vastavad kategooriad

1

A1, A (vt: 2)

1a

A1, A

1b

A1

2

B, BE, C1, C1E, C, CE (vt: 1, 3, 5)

3

B, BE, C1, C1E (vt: 3, 4, 5)

(4)

––– (vt: 6)

(5)

–––

Lisateave:

| 1. | Kui isik, kellel on õigus juhtida „Klasse 2” sõidukit, saab viiekümneaastaseks enne 31.12.1999 või kõnealusel kuupäeval, kaotab tema juhiluba kehtivuse 31.12.2000. Kui kõnealuse juhiloa omanik vahetas oma juhiloa uue mudeli vastu enne 31.12.2000 või kõnealusel kuupäeval, rakendatakse uue mudeli kehtivusaega ja nõudeid korrapärase arstliku läbivaatuse kohta. Kui juhiloa omanik saab viiekümneaastaseks pärast 31.12.1999, peab ta juhiloa vahetama uue mudeli vastu oma viiekümnendaks sünnipäevaks ning pärast seda kehtib juhiluba viis aastat.
  Kui juhiloa omanik asub alaliselt elama teise liikmesriiki, kuid ei ole täitnud eespool nimetatud reegleid, ei tunnustata seal tema õigust juhtida „Klasse 2” sõidukit (välja arvatud juhul, kui ta on vahetanud oma alalist elukohta enne, kui ülalnimetatud reeglid hakkavad tema suhtes kehtima). |
| --- | --- |

1.

Kui isik, kellel on õigus juhtida „Klasse 2” sõidukit, saab viiekümneaastaseks enne 31.12.1999 või kõnealusel kuupäeval, kaotab tema juhiluba kehtivuse 31.12.2000. Kui kõnealuse juhiloa omanik vahetas oma juhiloa uue mudeli vastu enne 31.12.2000 või kõnealusel kuupäeval, rakendatakse uue mudeli kehtivusaega ja nõudeid korrapärase arstliku läbivaatuse kohta. Kui juhiloa omanik saab viiekümneaastaseks pärast 31.12.1999, peab ta juhiloa vahetama uue mudeli vastu oma viiekümnendaks sünnipäevaks ning pärast seda kehtib juhiluba viis aastat.

Kui juhiloa omanik asub alaliselt elama teise liikmesriiki, kuid ei ole täitnud eespool nimetatud reegleid, ei tunnustata seal tema õigust juhtida „Klasse 2” sõidukit (välja arvatud juhul, kui ta on vahetanud oma alalist elukohta enne, kui ülalnimetatud reeglid hakkavad tema suhtes kehtima).

| 2. | Kui „Klasse 1” (mudel D1) juhiluba on välja antud enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida B 79 (≤ 700 cm3) kategooria sõidukit ilma kohustuseta juhiluba välja vahetada. Juhul kui nimetatud luba vahetatakse välja, saab juhiloa omanik B kategooria juhiloa koos kõigi juurdekuuluvate õigustega.
  Eespool nimetatud reeglid kehtivad D5 mudeli kohta ainult juhul, kui selle juhiloa omanikule on välja antud mudeli D1 juhiluba enne vastavaid kuupäevi ja see on hiljem vahetatud mudeli D5 juhiloa vastu. |
| --- | --- |

2.

Kui „Klasse 1” (mudel D1) juhiluba on välja antud enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida B 79 (≤ 700 cm3) kategooria sõidukit ilma kohustuseta juhiluba välja vahetada. Juhul kui nimetatud luba vahetatakse välja, saab juhiloa omanik B kategooria juhiloa koos kõigi juurdekuuluvate õigustega.

Eespool nimetatud reeglid kehtivad D5 mudeli kohta ainult juhul, kui selle juhiloa omanikule on välja antud mudeli D1 juhiluba enne vastavaid kuupäevi ja see on hiljem vahetatud mudeli D5 juhiloa vastu.

| 3. | Kui „Klasse 2” või „Klasse 3” juhiluba (mudel D1) on välja antud enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 ja A 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukeid. Mõlemal juhul antakse juhiloa omanikule juhiloa väljavahetamisel piiramatu õigus juhtida A kategooria sõidukeid. Kui „Klasse 2” või „Klasse 3” juhiluba on välja antud pärast eespool nimetatud kuupäevi, kuid enne 1.4.1980, on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid.
  Eespool nimetatud reeglid kehtivad D5 mudeli kohta ainult juhul, kui selle juhiloa omanikule on välja antud mudeli D1 juhiluba enne vastavaid kuupäevi ja see on hiljem vahetatud mudeli D5 juhiloa vastu. |
| --- | --- |

3.

Kui „Klasse 2” või „Klasse 3” juhiluba (mudel D1) on välja antud enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 ja A 79 (≤ 250 cm3) kategooria sõidukeid. Mõlemal juhul antakse juhiloa omanikule juhiloa väljavahetamisel piiramatu õigus juhtida A kategooria sõidukeid. Kui „Klasse 2” või „Klasse 3” juhiluba on välja antud pärast eespool nimetatud kuupäevi, kuid enne 1.4.1980, on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid.

Eespool nimetatud reeglid kehtivad D5 mudeli kohta ainult juhul, kui selle juhiloa omanikule on välja antud mudeli D1 juhiluba enne vastavaid kuupäevi ja see on hiljem vahetatud mudeli D5 juhiloa vastu.

| 4. | „Klasse 3” juhiloa omanikul on õigus juhtida ka järgmisi sõidukeid: CE 79 (> 12 t, kuid kokku mitte üle kolme telje).
  Juhiloa omaniku selgesõnalise nõudmise korral kantakse nimetatud õigus juhiloa vahetusel väljaantavale uuele juhiloale. |
| --- | --- |

4.

„Klasse 3” juhiloa omanikul on õigus juhtida ka järgmisi sõidukeid: CE 79 (> 12 t, kuid kokku mitte üle kolme telje).

Juhiloa omaniku selgesõnalise nõudmise korral kantakse nimetatud õigus juhiloa vahetusel väljaantavale uuele juhiloale.

| 5. | „Klasse 3” juhiloa omanikul on õigus juhtida reisijateta bussi täismassiga alla 7,5 t, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses. „Klasse 2” juhiloa omanikul on õigus juhtida reisijateta bussi rahvusvahelises liikluses ilma D2 mudeli juhiloa omamise kohustuseta. Pärast uue mudeli sisseviimist Saksamaal kehtib õigus juhtida ilma reisijateta bussi ainult Saksamaa territooriumil ning selle kohta rakendatakse siseriiklikku koodi. |
| --- | --- |

5.

„Klasse 3” juhiloa omanikul on õigus juhtida reisijateta bussi täismassiga alla 7,5 t, kaasa arvatud rahvusvahelises liikluses. „Klasse 2” juhiloa omanikul on õigus juhtida reisijateta bussi rahvusvahelises liikluses ilma D2 mudeli juhiloa omamise kohustuseta. Pärast uue mudeli sisseviimist Saksamaal kehtib õigus juhtida ilma reisijateta bussi ainult Saksamaa territooriumil ning selle kohta rakendatakse siseriiklikku koodi.

| 6. | Kui „Klasse 4” sõiduki juhtimisõigus (mudel D1) anti enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), ei ole see ainult siseriiklik kategooria, vaid annab juhiloa omanikule õiguse juhtida järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid: A1, A 79 (≤ 250 cm3) ja B 79 (≤ 700 cm3). Mõlemal juhul antakse juhiloa omanikule juhiloa väljavahetamisel piiramatu õigus juhtida A ja B kategooria sõidukeid. Kui „Klasse 4” juhiluba on välja antud pärast eespool nimetatud kuupäevi, kuid enne 1.4.1980, on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid.
  Eespool nimetatud reeglid kehtivad D5 mudeli kohta ainult juhul, kui selle juhiloa omanikule on välja antud mudeli D1 juhiluba enne ülalmainitud kuupäeva ja see on hiljem vahetatud mudeli D5 juhiloa vastu. |
| --- | --- |

6.

Kui „Klasse 4” sõiduki juhtimisõigus (mudel D1) anti enne 1.12.1954 (Saarimaal enne 1.10.1960), ei ole see ainult siseriiklik kategooria, vaid annab juhiloa omanikule õiguse juhtida järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid: A1, A 79 (≤ 250 cm3) ja B 79 (≤ 700 cm3). Mõlemal juhul antakse juhiloa omanikule juhiloa väljavahetamisel piiramatu õigus juhtida A ja B kategooria sõidukeid. Kui „Klasse 4” juhiluba on välja antud pärast eespool nimetatud kuupäevi, kuid enne 1.4.1980, on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid.

Eespool nimetatud reeglid kehtivad D5 mudeli kohta ainult juhul, kui selle juhiloa omanikule on välja antud mudeli D1 juhiluba enne ülalmainitud kuupäeva ja see on hiljem vahetatud mudeli D5 juhiloa vastu.

Saksamaa mudel 6 (D6)

Välja antud Saksamaal alates 1.1.1999

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

M, L ja T.

EESTIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Eesti mudel 1 (EST1)

Välja antud Eestis ajavahemikul 1.11.1994–30.9.2004

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul.

Vastavustabel

| Mudeli EST1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (R) | ––– |
| (T) | ––– |

Mudeli EST1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(R)

–––

(T)

–––

Lisateave:

Alates 1.2.1999 on sõnad „Eesti Riiklik Autoregistrikeskus” (väljaandev asutus) märgitud (hologrammina) 5. punkti all juhiloa esiküljel ning pöördel. Pöördel on märgitud väljaandmise kuupäev iga kategooria kohta. 1.10.1999 muudeti juhiloale trükitud arvuliselt esitatud teavet. Alates 1.2.2001 on välja antud siseriiklikke kategooriaid R ja T.

Juhiloa esikülje allosa keskel asuv sõna „ESMANE” tähendab, et juhiloa omanik on algaja juht; kõnealuse juhiloa kehtivusaeg on kaks aastat.

Eesti mudel 2 (EST2)

Välja antud Eestis alates 1.10.2004

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

R ja T.

Lisateave:

Juhiloa esikülje allosa keskel asuv sõna „ESMANE” tähendab, et juhiloa omanik on algaja juht; kõnealuse juhiloa kehtivusaeg on kaks aastat.

KREEKAS VÄLJA ANTUD MUDELID

Kreeka mudel 1 (GR1)

Välja antud Kreekas ajavahemikul 12.1.1987–31.3.1997

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli GR1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| B Για επαγγελματική χρήση | B |
| Γ | C |
| Δ | D |
| BE | BE |
| ΓΕ | CE |
| ΔΕ | DE |

Mudeli GR1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

B Για επαγγελματική χρήση

B

Γ

C

Δ

D

BE

BE

ΓΕ

CE

ΔΕ

DE

Kreeka mudel 2 (GR2)

Välja antud Kreekas ajavahemikul 1.4.1997–30.4.2001

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Vastavustabel

| Mudeli GR2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1/A1 | A1 |
| A/A | A |
| B1/B1 | B1 |
| B/B | B |
| C/Γ | C |
| D/Δ | D |
| BE/BE | BE |
| CE/Γ E | CE |
| DE/Δ E | DE |

Mudeli GR2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1/A1

A1

A/A

A

B1/B1

B1

B/B

B

C/Γ

C

D/Δ

D

BE/BE

BE

CE/Γ E

CE

DE/Δ E

DE

Kreeka mudel 3 (GR3)

Välja antud Kreekas alates 1.5.2001

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A, B, BE, C, CE, D ja DE.

HISPAANIAS VÄLJA ANTUD MUDELID

Hispaania mudel 1 (E1)

Välja antud Hispaanias ajavahemikul 4.3.1984–26.6.1997

Kirjeldus: juhiluba on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli E1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A2 | A |
| B1 | B |
| B1E, B2E | BE |
| B2 | B elukutselistele juhtidele |
| C1 | C1 (vt: 1) |
| C1E, C2E | C1E (vt: 1) |
| C2 | C, CE (vt: 2) |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli E1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A2

A

B1

B

B1E, B2E

BE

B2

B elukutselistele juhtidele

C1

C1 (vt: 1)

C1E, C2E

C1E (vt: 1)

C2

C, CE (vt: 2)

D

D

DE

DE

Lisateave:

| 1. | Kui juhiloa leheküljel 6 ei ole sõiduki lubatud täismass piiratud 7 500 kilogrammiga, hõlmab C1 kategooria luba õigust juhtida C kategooria sõidukeid. Kui selline piirang puudub ja juhiloa omanikul on õigus juhtida C1E või C2E kategooria sõidukeid, hõlmavad kõnealused kategooriad õigust juhtida CE kategooria sõidukeid. |
| --- | --- |

1.

Kui juhiloa leheküljel 6 ei ole sõiduki lubatud täismass piiratud 7 500 kilogrammiga, hõlmab C1 kategooria luba õigust juhtida C kategooria sõidukeid. Kui selline piirang puudub ja juhiloa omanikul on õigus juhtida C1E või C2E kategooria sõidukeid, hõlmavad kõnealused kategooriad õigust juhtida CE kategooria sõidukeid.

| 2. | C2 kategooria juhiloa omanikul on lisaks õigus juhtida DE kategooria sõidukeid, kui tal on ka D kategooria luba. |
| --- | --- |

2.

C2 kategooria juhiloa omanikul on lisaks õigus juhtida DE kategooria sõidukeid, kui tal on ka D kategooria luba.

Hispaania mudel 2 (E2)

Välja antud Hispaanias ajavahemikul 27.6.1997–1.11.2004

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Hispaania mudel 3 (E3)

Välja antud Hispaanias alates 2.11.2004

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmine siseriiklik kategooria:

(btp).

PRANTSUSMAAL VÄLJA ANTUD MUDELID

Prantsusmaa mudel 1 (F1)

Välja antud Prantsusmaal kuni 1954. aastani

Kirjeldus: roosa kaart kahel leheküljel, esiküljel foto.

Vastavustabel

| Mudeli F1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| ––– | B (vt: 1) |
| 1o Voitures affectés à des transports en commun | D |
| 2o véhicules pesant en charge plus de 3 000 kg | C, CE |
| 3o Motocycles à deux roues | A |

Mudeli F1 kategooriad

Vastavad kategooriad

–––

B (vt: 1)

1o Voitures affectés à des transports en commun

D

2o véhicules pesant en charge plus de 3 000 kg

C, CE

3o Motocycles à deux roues

A

Lisateave:

| 1. | Juhiluba ei anna õigust juhtida kategooriate 1, 2, 3 sõidukeid, kui juhiloa tagaküljel ei ole selline õigus eraldi märgitud. Seetõttu ei ole dokumendil märgitud vastavat õigust juhtida selliseid B kategooria sõidukeid, mis ei kuulu ühessegi kolmest mainitud klassist. Tabelis viitab sellele kriips: „–”. |
| --- | --- |

1.

Juhiluba ei anna õigust juhtida kategooriate 1, 2, 3 sõidukeid, kui juhiloa tagaküljel ei ole selline õigus eraldi märgitud. Seetõttu ei ole dokumendil märgitud vastavat õigust juhtida selliseid B kategooria sõidukeid, mis ei kuulu ühessegi kolmest mainitud klassist. Tabelis viitab sellele kriips: „–”.

Prantsusmaa mudel 2 (F2)

Välja antud Prantsusmaal ajavahemikul 1954–20.1.1975

Kirjeldus: juhiluba on roosal paberil ja kuueleheküljeline (luba on oluliselt suurema formaadiga kui direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga vastavuses olevad mudelid).

Vastavustabel

| Mudeli F2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| C | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| D | A1, B, BE, C, CE, D, DE (vt: 1) |
| BE | A1, B, BE |
| CE | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| DE | A1, B, BE, C, CE, D, DE (vt: 1) |
| FA1 | A1 + kood (10, 15, ...) |
| FA | A + kood (10, 15, ...) |
| FB | B + kood (10, 15, ...) |

Mudeli F2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

C

A1, B, BE, C, CE, D, DE

D

A1, B, BE, C, CE, D, DE (vt: 1)

BE

A1, B, BE

CE

A1, B, BE, C, CE, D, DE

DE

A1, B, BE, C, CE, D, DE (vt: 1)

FA1

A1 + kood (10, 15, ...)

FA

A + kood (10, 15, ...)

FB

B + kood (10, 15, ...)

Lisateave:

| 1. | Kui juhiloa omanik sooritas eksami praktilise osa D või DE kategooria juhiloa saamiseks sõidukiga, mis oli ≤ 3,5 t, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Kui juhiloa omanik sooritas eksami praktilise osa D või DE kategooria juhiloa saamiseks sõidukiga, mis oli ≤ 3,5 t, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Prantsusmaa mudel 3 (F3)

Välja antud Prantsusmaal ajavahemikul 20.1.1975–1.3.1980

Kirjeldus: juhiluba on roosal paberil ja kuueleheküljeline (luba on oluliselt suurema formaadiga kui direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga vastavuses olevad mudelid).

Vastavustabel

| Mudeli F3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| C | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t) |
| C1 | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| D | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (vt: 1) |
| BE | A1, B, BE |
| DE | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| FA1 | A1 + kood (10, 15, ...) |
| FA | A + kood (10, 15, ...) |
| FB | B + kood (10, 15, ...) |
| FBE | BE + kood (10, 15, ...) |

Mudeli F3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

C

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

C1

A1, B, BE, C, CE, D, DE

D

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (vt: 1)

BE

A1, B, BE

DE

A1, B, BE, C, CE, D, DE

FA1

A1 + kood (10, 15, ...)

FA

A + kood (10, 15, ...)

FB

B + kood (10, 15, ...)

FBE

BE + kood (10, 15, ...)

Lisateave:

| 1. | Kui juhiloa omanik sooritas eksami praktilise osa D või DE kategooria juhiloa saamiseks ajavahemikul 20.1.1975–31.5.1979 sõidukiga, mis oli ≤ 3,5 t, või ajavahemikul 1.6.1979–1.3.1980 sõidukiga, mis oli ≤ 7 t, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Kui juhiloa omanik sooritas eksami praktilise osa D või DE kategooria juhiloa saamiseks ajavahemikul 20.1.1975–31.5.1979 sõidukiga, mis oli ≤ 3,5 t, või ajavahemikul 1.6.1979–1.3.1980 sõidukiga, mis oli ≤ 7 t, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Prantsusmaa mudel 4 (F4)

Välja antud Prantsusmaal ajavahemikul 1.3.1980–1.1.1985

Kirjeldus: juhiluba on roosal paberil ja kuueleheküljeline (luba on oluliselt suurema formaadiga kui direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga vastavuses olevad mudelid).

Vastavustabel

| Mudeli F4 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1, B1 |
| A2 | A, B1 |
| A3 | A, B1 |
| A4 | B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t) |
| C1 | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| D | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (vt: 1) |
| DE | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE |
| FA1 | A1, B1 + kood (10, 15, ...) |
| FA2 | A, B1 + kood (10, 15, ...) |
| FA3 | A, B1 + kood (10, 15, ...) |
| FA4 | B1 + kood (10, 15, ...) |
| FB | A1, B + kood (10, 15, ...) |

Mudeli F4 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1, B1

A2

A, B1

A3

A, B1

A4

B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

C1

A1, B, BE, C, CE, D, DE

D

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (vt: 1)

DE

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE

FA1

A1, B1 + kood (10, 15, ...)

FA2

A, B1 + kood (10, 15, ...)

FA3

A, B1 + kood (10, 15, ...)

FA4

B1 + kood (10, 15, ...)

FB

A1, B + kood (10, 15, ...)

Lisateave:

| 1. | Kui juhiloa omanik sooritas eksami praktilise osa D kategooria juhiloa saamiseks sõidukiga, mis oli ≤ 7 t, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Kui juhiloa omanik sooritas eksami praktilise osa D kategooria juhiloa saamiseks sõidukiga, mis oli ≤ 7 t, on sellise juhiloa omanikul õigus juhtida ainult järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Prantsusmaa mudel 5 (F5)

Välja antud Prantsusmaal ajavahemikul 1.1.1985–30.6.1990

Kirjeldus: juhiluba on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli F5 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| AT | B1 |
| AL | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| C limité | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t) |
| CE | A1, B, BE, C, CE |
| D | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (vt: 1) |
| DE | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE |

Mudeli F5 kategooriad

Vastavad kategooriad

AT

B1

AL

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

A1, B, BE, C, CE, D, DE

C limité

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

CE

A1, B, BE, C, CE

D

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (vt: 1)

DE

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE

Lisateave:

| 1. | Kui eksam sooritati sõidukiga, mis oli alla 3,5 t, on juhiloa omanikul õigus juhtida ainult järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Kui eksam sooritati sõidukiga, mis oli alla 3,5 t, on juhiloa omanikul õigus juhtida ainult järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid sõidukeid: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Prantsusmaa mudel 6 (F6)

Välja antud Prantsusmaal ajavahemikul 1.7.1990–15.11.1994

Kirjeldus: juhiluba on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli F6 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| AT | B1 |
| AL | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

Mudeli F6 kategooriad

Vastavad kategooriad

AT

B1

AL

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Prantsusmaa mudel 7 (F7)

Välja antud Prantsusmaal ajavahemikul 15.11.1994–28.2.1999

Kirjeldus: juhiluba on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli F7 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| AT | B1 |
| AL | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

Mudeli F7 kategooriad

Vastavad kategooriad

AT

B1

AL

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Prantsusmaa mudel 8 (F8)

Välja antud Prantsusmaal alates 1.3.1999

Kirjeldus: juhiluba on roosal paberil ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B1, B, BE, C, CE, D ja DE.

IIRIMAAL VÄLJA ANTUD MUDELID

Iirimaa mudel 1 (IRL1)

Välja antud Iirimaal ajavahemikul 25.6.1992–16.11.1999

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli IRL1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (M, W) | ––– |

Mudeli IRL1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(M, W)

–––

Lisateave:

See mudel anti välja kakskeelsena, kusjuures gaelikeelne tekst eelneb ingliskeelsele. Kõnealuse mudeli viimane juhiluba kaotab kehtivuse 16.11.2009.

Iirimaa mudel 2 (IRL2)

Välja antud Iirimaal alates 17.11.1999 (ligikaudu)

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisateave:

See mudel anti välja kakskeelsena, kusjuures gaelikeelne tekst eelneb ingliskeelsele.

ITAALIAS VÄLJA ANTUD MUDELID

Üldine märkus: kõikidel Itaalias välja antud juhiloamudelite omanikel, kes soovivad juhtida D või D + E kategooria sõidukit elukutselise juhina, peab lisaks asjaomasele juhiloamudelile olema ka Certificato di abilitazione professionale (kutseoskustunnistus).

Itaalia mudel 1 (I1)

Välja antud Itaalias ajavahemikul 1959–1989

Kirjeldus: mudel on roosal ja sinisel paberil ning kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli I1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | A, B (vt: 1) |
| BE | A, B, BE (vt: 1) |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE (vt: 2) |
| (F) | ––– |

Mudeli I1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

A, B (vt: 1)

BE

A, B, BE (vt: 1)

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE (vt: 2)

(F)

–––

Lisateave:

| 1. | B/BE juhilubade omanikele anti mootorrataste juhtimise õigus (A kategooria) kuni 1.1.1986. |
| --- | --- |

1.

B/BE juhilubade omanikele anti mootorrataste juhtimise õigus (A kategooria) kuni 1.1.1986.

| 2. | Mudelid I1 kuni I6: Et omada õigust juhtida D, DE kategooria sõidukit elukutselise juhina, peab juhiloa omanikul olema kutseoskustunnistus („Certificato di abilitazione professionale”). |
| --- | --- |

2.

Mudelid I1 kuni I6: Et omada õigust juhtida D, DE kategooria sõidukit elukutselise juhina, peab juhiloa omanikul olema kutseoskustunnistus („Certificato di abilitazione professionale”).

Itaalia mudel 2 (I2)

Välja antud Itaalias ajavahemikul 1990–1995

Kirjeldus: mudel on roosal ja sinisel paberil ning kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli I2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

Mudeli I2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Itaalia mudel 3 (I3)

Välja antud Itaalias ajavahemikul 1995–1996

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli I3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

Mudeli I3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Itaalia mudel 4 (I4)

Välja antud Itaalias ajavahemikul 1996–1997

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli I4 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli I4 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Lisateave:

Juhiloa omanikul, kes on alla 21aastane, peab C või CE kategooria sõiduki juhtimiseks olema igal juhul kutseoskustunnistus.

Itaalia mudel 5 (I5)

Välja antud Itaalias ajavahemikul 1997–1999

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisateave:

Juhiloa omanikul, kes on alla 21aastane, peab C või CE kategooria sõiduki juhtimiseks olema igal juhul kutseoskustunnistus.

Itaalia mudel 6 (I6)

Välja antud Itaalias alates 1999. aastast

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C, CE, D ja DE.

KÜPROSEL VÄLJA ANTUD MUDELID

Küprose mudel 1 (CY1)

Välja antud Küprosel ajavahemikul 20.11.1996–30.4.2004

Kirjeldus: juhiluba on rohelisel paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli CY1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| H (H) | A |
| Θ (I) | B1 |
| Δ (D) | B, BE |
| B (B) | C |
| IB (L) | CE |
| Γ (C) | D 79, DE 79 (< 23 resijakohta), D1, D1E |
| A (A) | D, DE |

Mudeli CY1 kategooriad

Vastavad kategooriad

H (H)

A

Θ (I)

B1

Δ (D)

B, BE

B (B)

C

IB (L)

CE

Γ (C)

D 79, DE 79 (< 23 resijakohta), D1, D1E

A (A)

D, DE

Küprose mudel 2 (CY2)

Välja antud Küprosel alates 1.5.2004

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

ΣΤ (F), H (H), Z (G), Θ (Ι), I (J), IA (K), IB (L).

LÄTIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Läti mudel (LV1)

Välja antud Lätis ajavahemikul 28.9.1993–30.4.2004

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul.

Vastavustabel

| Mudeli LV1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A2 | A (≤ 25 kW, ≤ 0,16 kW/kg) |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli LV1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A2

A (≤ 25 kW, ≤ 0,16 kW/kg)

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Läti mudel (LV2)

Välja antud Lätis alates 1.5.2004

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

TRAM, TROL, M, T.

LEEDUS VÄLJA ANTUD MUDELID

Leedu mudel 1 (LT1)

Välja antud Leedus kuni 1.4.2000

Kirjeldus: mudel on kollast värvi, pitserimärgisega, kahepoolse lamineeritud kaardi kujul.

Vastavustabel

| Mudeli LT1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli LT1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Lisateave:

Selle mudeli kehtivusaeg ei ole mudelile märgitud. Kõnealuse mudeli viimane juhiluba kaotab kehtivuse 31.12.2005.

Leedu mudel 2 (LT2)

Välja antud Leedus ajavahemikul 1.4.2000–31.12.2002

Kirjeldus: mudel on kollast värvi, pitserimärgisega, kahepoolse lamineeritud kaardi kujul.

Vastavustabel

| Mudeli LT2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli LT2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Lisateave:

Selle mudeli juhiload kehtivad dokumendil märgitud kehtivusaja lõpuni.

Leedu mudel 3 (LT3)

Välja antud Leedus alates 1.1.2003

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul. Andmed (foto, kategooriad ja isiklikud andmed) on polükarbonaatkihile lasergraveeritud.

Vastavustabel

| Mudeli LT3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

Mudeli LT3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

–––

LUKSEMBURGIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Luksemburgi mudel 1 (L1)

Välja antud Luksemburgis kuni 31.12.1985

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli L1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A |
| (A2) | ––– |
| (A3) | ––– |
| B1/B2 | B (see: 1) |
| C1/C2 | C |
| CE2 | C, CE (vt: 2) |
| D | D |
| (F1/2/3) | ––– |

Mudeli L1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A

(A2)

–––

(A3)

–––

B1/B2

B (see: 1)

C1/C2

C

CE2

C, CE (vt: 2)

D

D

(F1/2/3)

–––

Lisateave:

| 1. | Kui kategooria B1/B2 juhiluba on välja antud enne 1.7.1977, on sellise juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A kategooria sõidukit. |
| --- | --- |

1.

Kui kategooria B1/B2 juhiluba on välja antud enne 1.7.1977, on sellise juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A kategooria sõidukit.

| 2. | Kategooria E2 juhiluba annab õiguse juhtida haagist või poolhaagist lubatud täismassiga üle 1 750 kg. |
| --- | --- |

2.

Kategooria E2 juhiluba annab õiguse juhtida haagist või poolhaagist lubatud täismassiga üle 1 750 kg.

Luksemburgi mudel 2 (L2)

Välja antud Luksemburgis kuni 31.12.1985

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli L2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A |
| (A3) | ––– |
| B1/B2 | B (vt: 1) |
| C1 + 2 | C |
| CE2 | C, CE (vt: 2) |
| D | D |
| (F1/2/3) | ––– |

Mudeli L2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A

(A3)

–––

B1/B2

B (vt: 1)

C1 + 2

C

CE2

C, CE (vt: 2)

D

D

(F1/2/3)

–––

Lisateave:

| 1. | Kui kategooria B1/B2 juhiluba on välja antud enne 1.7.1977, on sellise juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A kategooria sõidukit. |
| --- | --- |

1.

Kui kategooria B1/B2 juhiluba on välja antud enne 1.7.1977, on sellise juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida A kategooria sõidukit.

| 2. | Kategooria E2 juhiluba annab õiguse juhtida haagist või poolhaagist lubatud täismassiga üle 1 750 kg. |
| --- | --- |

2.

Kategooria E2 juhiluba annab õiguse juhtida haagist või poolhaagist lubatud täismassiga üle 1 750 kg.

Luksemburgi mudel 3 (L3)

Välja antud Luksemburgis ajavahemikul 1.1.1986–30.9.1996

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli L3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A |
| (A2) | ––– |
| (A3) | ––– |
| B | B |
| BE1 | B |
| C | C |
| CE2 | CE |
| D | D |

Mudeli L3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A

(A2)

–––

(A3)

–––

B

B

BE1

B

C

C

CE2

CE

D

D

Luksemburgi mudel 4 (L4)

Välja antud Luksemburgis alates 1.10.1996

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

UNGARIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Ungari mudel 1 (H1)

Välja antud Ungaris ajavahemikul 1.1.1964–31.12.1981

Kirjeldus: mudel on kuueleheküljeline roosal paberil voldik.

Vastavustabel

| Mudeli H1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| F5 | D (vt: 1) |
| (F1, F2, F3, F4) | ––– |

Mudeli H1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

F5

D (vt: 1)

(F1, F2, F3, F4)

–––

Lisateave:

Alamkategooria F5 juhiloa omanikul on õigus juhtida liigendbusse.

Ungari mudel 2 (H2)

Välja antud Ungaris ajavahemikul 1.1.1982–31.12.2000

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli H2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| F5 | D (vt: 1) |
| (F1, F2, F3, F4) | ––– |

Mudeli H2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

F5

D (vt: 1)

(F1, F2, F3, F4)

–––

Lisateave:

| 1. | Alamkategooria F5 juhiloa omanikul on õigus juhtida liigendbusse. Kõnealune alamkategooria on kehtetu alates 6.8.1990. |
| --- | --- |

1.

Alamkategooria F5 juhiloa omanikul on õigus juhtida liigendbusse. Kõnealune alamkategooria on kehtetu alates 6.8.1990.

Ungari mudel 3 (H3)

Välja antud Ungaris ajavahemikul 1.1.2001–4.8.2004

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul. Kõnealust mudelit tunnustatakse siseriikliku isikut tõendava dokumendina. Seda „A” kategooria lasergarveeringuga turvalist dokumenti antakse välja tsentraliseeritult.

Vastavustabel

| Mudeli H3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A72 | A1 |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C74 | C1 |
| C76 | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D75 | D1 |
| D77 | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (K, T, M, TR, V) | ––– |

Mudeli H3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A72

A1

A

A

B

B

BE

BE

C74

C1

C76

C1E

C

C

CE

CE

D75

D1

D77

D1E

D

D

DE

DE

(K, T, M, TR, V)

–––

Lisateave:

Direktiivis 91/439/EMÜ määratletud alamkategooriad ei ole märgitud eraldi, vaid ühenduse ühtlustatud koodide kohaselt pigem kombinatsioonis põhikategooriatega dokumendi tagaküljel (12. punkt).

Ungari mudel 4 (H4)

Välja antud Ungaris alates 5.8.2004

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

K, T, M, TR ja V.

Lisateave:

Kõnealust mudelit tunnustatakse siseriikliku isikut tõendava dokumendina. Seda „A” kategooria lasergarveeringuga turvalist dokumenti antakse välja tsentraliseeritult.

MALTAL VÄLJA ANTUD MUDELID

Malta mudel 1 (M1)

Välja antud Maltal kuni 31.12.2000

Kirjeldus: valgel/roosal paberil kokkuvolditav kuueleheküljeline juhiluba.

Vastavustabel

| Mudeli M1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| B1 | B (vt: 1) |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D79 (vähem kui 19 reisijakohta) (vt: 2) |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli M1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

B1

B (vt: 1)

BE

BE

C

C

CE

CE

D1

D79 (vähem kui 19 reisijakohta) (vt: 2)

D

D

DE

DE

Lisateave:

| 1. | Selle kategooria juhiloa omanikul on õigus juhtida taksot / 8-reisijakohalist (v.a juht) juhiga sõidukit. Kõnealuse kategooria juhilube anti välja kuni 31.12.2000. Alates sellest kuupäevast osutab B1 kolme- või neljarattalisele mootorsõidukile, nagu on määratletud direktiivis 91/439/EMÜ (vt mudel M2). |
| --- | --- |

1.

Selle kategooria juhiloa omanikul on õigus juhtida taksot / 8-reisijakohalist (v.a juht) juhiga sõidukit. Kõnealuse kategooria juhilube anti välja kuni 31.12.2000. Alates sellest kuupäevast osutab B1 kolme- või neljarattalisele mootorsõidukile, nagu on määratletud direktiivis 91/439/EMÜ (vt mudel M2).

| 2. | D1 juhiloa kategooria (kehtestatud 1998) osutab 18-kohalistele väikebussidele, v.a juht. 2001. aastal muudeti see siseriiklikuks kategooriaks. |
| --- | --- |

2.

D1 juhiloa kategooria (kehtestatud 1998) osutab 18-kohalistele väikebussidele, v.a juht. 2001. aastal muudeti see siseriiklikuks kategooriaks.

Malta mudel 2 (M2)

Välja antud Maltal ajavahemikul 2.1.2001–30.4.2004

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul. Juhiloale lisandub paberkandjal teisene dokument (formaat A4), mida tuleks juhiloaga kaasas kanda.

Vastavustabel

| Mudeli M2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg) |
| A+ | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| f | D79 (vähem kui 19 reisijakohta) (vt: 1) |
| g | Põllumajandustraktorid |

Mudeli M2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg)

A+

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

f

D79 (vähem kui 19 reisijakohta) (vt: 1)

g

Põllumajandustraktorid

Lisateave:

| 1. | Kategooria f juhiloa omanikul on õigus juhtida reisijateveoks kasutatavaid mootorsõidukeid, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui 16, kuid vähem kui 19 istekohta; selle kategooria võivad saada üksnes need juhid, kellel on B kategooria.
  Kehtestatud on järgmised siseriiklikud kategooriad:
  f ja g. |
| --- | --- |

1.

Kategooria f juhiloa omanikul on õigus juhtida reisijateveoks kasutatavaid mootorsõidukeid, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui 16, kuid vähem kui 19 istekohta; selle kategooria võivad saada üksnes need juhid, kellel on B kategooria.

Kehtestatud on järgmised siseriiklikud kategooriad:

f ja g.

Malta mudel 3 (M3)

Välja antud Maltal alates 2.5.2004

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

f ja g.

MADALMAADES VÄLJA ANTUD MUDELID

Madalmaade mudel 1 (NL1)

Välja antud Madalmaades ajavahemikul 1.7.1987–1.6.1996

Kirjeldus: juhiluba on roosal ja hallil paberil ning kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli NL1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli NL1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Madalmaade mudel 2 (NL2)

Välja antud Madalmaades ajavahemikul 1.6.1996–30.9.2006

Kirjeldus: juhiluba on roosal paberil ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A, B, BE, C, CE, D ja DE.

Madalmaade mudel 3 (NL3)

Välja antud Madalmaades alates 1.10.2006

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

AM ja T.

AUSTRIAS VÄLJA ANTUD MUDELID

Austria mudel 1 (A1)

Välja antud Austrias ajavahemikul 21.3.1947–15.5.1952

Kirjeldus: mudel on hallikaspruunil paberil ja neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli A1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| a | A1 |
| b | A |
| c1 | B |
| c2 | B |
| d | C, CE |
| (e) | ––– |
| (f1) | ––– |
| (f2) | ––– |

Mudeli A1 kategooriad

Vastavad kategooriad

a

A1

b

A

c1

B

c2

B

d

C, CE

(e)

–––

(f1)

–––

(f2)

–––

Austria mudel 2 (A2)

Välja antud Austrias ajavahemikul 16.5.1952–31.12.1955

Kirjeldus: mudel on hallikaspruunil paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli A2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A1 |
| B | A |
| c1 | B |
| c2 | B |
| d1 | C, CE |
| d2 | D, DE |
| (e) | ––– |
| (f1) | ––– |
| (f2) | ––– |

Mudeli A2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A1

B

A

c1

B

c2

B

d1

C, CE

d2

D, DE

(e)

–––

(f1)

–––

(f2)

–––

Austria mudel 3 (A3)

Välja antud Austrias ajavahemikul 1.1.1956–31.10.1997

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli A3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (vt: 2) |
| (F) | ––– |
| (G) | ––– |
| (H) | ––– |

Mudeli A3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B

C

C

D

D

E

(vt: 2)

(F)

–––

(G)

–––

(H)

–––

Lisateave:

| 1. | Seda mudelit on välja antud mitmes kujunduses. Kuid ajavahemikul, mil seda mudelit välja anti, on sellega antud õigused jäänud siiski olulises osas samaks. |
| --- | --- |

1.

Seda mudelit on välja antud mitmes kujunduses. Kuid ajavahemikul, mil seda mudelit välja anti, on sellega antud õigused jäänud siiski olulises osas samaks.

| 2. | Kategooriaid BE, CE ja DE direktiivi 91/439/EMÜ tähenduses ei olnud olemas enne mudeli A4 kasutuselevõttu. Nende asemel kasutati eraldi kategooria E piiramatu kehtivusajaga juhiluba. Kategooria E juhiluba kehtis ainult koos muudesse kategooriatesse kuuluvate lubadega järgmiselt: E + B: BE; E + B: CE; E + B: Õigus juhtida E kategooriasse kuuluvat sõidukit kehtib sama kaua kui selle õiguse aluseks olev õigus, nt D kategooria juhiloa viieaastane kehtivusaeg kehtib ka kategooria E + D kohta. |
| --- | --- |

2.

Kategooriaid BE, CE ja DE direktiivi 91/439/EMÜ tähenduses ei olnud olemas enne mudeli A4 kasutuselevõttu. Nende asemel kasutati eraldi kategooria E piiramatu kehtivusajaga juhiluba. Kategooria E juhiluba kehtis ainult koos muudesse kategooriatesse kuuluvate lubadega järgmiselt: E + B: BE; E + B: CE; E + B: Õigus juhtida E kategooriasse kuuluvat sõidukit kehtib sama kaua kui selle õiguse aluseks olev õigus, nt D kategooria juhiloa viieaastane kehtivusaeg kehtib ka kategooria E + D kohta.

Austria mudel 4 (A4)

Välja antud Austrias ajavahemikul 1.11.1997–28.2.2006

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmine siseriiklik kategooria:

F.

Austria mudel 5 (A5)

Välja antud Austrias alates 1.3.2006

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmine siseriiklik kategooria:

F.

POOLAS VÄLJA ANTUD MUDELID

Poola mudel 1 (PL1)

Välja antud Poolas ajavahemikul 1.1.1984–30.4.1992

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli PL1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli PL1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Poola mudel 2 (PL2)

Välja antud Poolas ajavahemikul 1.5.1992–30.6.1999

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli PL2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli PL2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Poola mudel 3 (PL3)

Välja antud Poolas ajavahemikul 1.7.1999–30.9.2001

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul.

Vastavustabel

| Mudeli PL3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

Mudeli PL3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

–––

Poola mudel 4 (PL4)

Välja antud Poolas ajavahemikul 1.10.2001–30.4.2004

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul.

Vastavustabel

| Mudeli PL4 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

Mudeli PL4 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

–––

Poola mudel 5 (PL5)

Välja antud Poolas alates 1.5.2004

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

PORTUGALIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Portugali mudel 1 (P1)

Välja antud Portugalis kuni 19.2.1990

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli P1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| (A1) | ––– |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| BG/BEG | B/BE (vt: 1) |
| C | C |
| CE | CE |
| CG/CEG | C/CE (vt: 1) |
| D | D |
| DE | DE |
| DG/DEG | D/DE (vt: 1) |
| (F) | ––– |

Mudeli P1 kategooriad

Vastavad kategooriad

(A1)

–––

A

A

B

B

BE

BE

BG/BEG

B/BE (vt: 1)

C

C

CE

CE

CG/CEG

C/CE (vt: 1)

D

D

DE

DE

DG/DEG

D/DE (vt: 1)

(F)

–––

Lisateave:

| 1. | Selle kategooria juhiloa omanikul on õigus juhtida sõidukit elukutselise juhina. |
| --- | --- |

1.

Selle kategooria juhiloa omanikul on õigus juhtida sõidukit elukutselise juhina.

Portugali mudel 2 (P2)

Välja antud Portugalis ajavahemikul 19.2.1990–1.7.1994

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli P2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli P2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Portugali mudel 3 (P3)

Välja antud Portugalis ajavahemikul 1.7.1994–18.10.1998

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A, B, BE, C, CE, D ja DE.

Portugali mudel 4 (P4)

Välja antud Portugalis ajavahemikul 19.10.1998–31.12.1999

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C, CE, D ja DE.

Portugali mudel 5 (P5)

Välja antud Portugalis ajavahemikul 1.7.1999–25.5.2005

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C, CE, D ja DE.

Lisateave:

Ajavahemikul 1.7.–31.12.1999 anti välja nii P4 kui ka P5 mudelit.

Portugali mudel 6 (P6)

Välja antud Portugalis alates 25.5.2005

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1 A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

RUMEENIAS VÄLJA ANTUD MUDELID

Rumeenia mudel 1 (RO1)

Välja antud Rumeenias ajavahemikul 29.4.1966–28.6.1984

Kirjeldus: ühe paberleheküljega raamatukujuline juhiluba. Roosa. Lehekülje mõõtmed: 74 × 105 mm

Vastavustabel

| Mudeli RO1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (E) (vt: 1) |

Mudeli RO1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

C

C

D

D

E

(E) (vt: 1)

| 1. | E kategooria oli omaette kategooria, mis kehtis üksnes kombinatsioonis muu kategooriaga järgmiselt: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

E kategooria oli omaette kategooria, mis kehtis üksnes kombinatsioonis muu kategooriaga järgmiselt: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE.

Lisateave:

Rumeenias ei ole nimetatud mudel siiski enam kehtiva juhiloana kasutusel, sest kõik osutatud ajavahemikul väljaantud juhilubade omanikud olid kohustatud aastatel 1995–2001 oma juhiloa välja vahetama. Sellest olenemata saab seda luba välja vahetada Rumeenias välja antava uue juhiloa vastu ja teised liikmesriigid peavad seda kuni 19.1.2033 tunnustama.

Rumeenia mudel 2 (RO2)

Välja antud Rumeenias ajavahemikul 1.7.1984–9.4.1990

Kirjeldus: tugev pangatähe kvaliteediga turvamustriga varustatud paber (roosa). Mõõtmed: 76 × 112 mm

Vastavustabel

| Mudeli RO3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (E)(vt: 1) |
| F | ––– |
| G | A1 |
| H | ––– |
| I | ––– |

Mudeli RO3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

C

C

D

D

E

(E)(vt: 1)

F

–––

G

A1

H

–––

I

–––

| 1. | E kategooria oli omaette kategooria, mis kehtis üksnes kombinatsioonis muu kategooriaga järgmiselt: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

E kategooria oli omaette kategooria, mis kehtis üksnes kombinatsioonis muu kategooriaga järgmiselt: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE.

Lisateave:

Rumeenias ei ole nimetatud mudel siiski enam kehtiva juhiloana kasutusel, sest kõik nimetatud ajavahemikul väljaantud juhilubade omanikud olid kohustatud aastatel 1995–2001 oma juhiloa välja vahetama.

Rumeenia mudel 3 (RO3)

Välja antud Rumeenias ajavahemikul 9.4.1990–1.12.1995

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline. Ühe lehekülje mõõtmed: 75 × 103 mm. Korrapäraste arstlike läbivaatuste jaoks on kaks eraldi lehekülge.

Vastavustabel

| Mudeli RO3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (E) (vt: 1) |
| F | ––– |
| G | A1 |
| H | ––– |
| I | ––– |

Mudeli RO3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

C

C

D

D

E

(E) (vt: 1)

F

–––

G

A1

H

–––

I

–––

| 1. | E kategooria oli omaette kategooria, mis kehtis üksnes kombinatsioonis muu kategooriaga järgmiselt: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

E kategooria oli omaette kategooria, mis kehtis üksnes kombinatsioonis muu kategooriaga järgmiselt: E + B = BE; E + C = CE; E + D = DE.

Lisateave:

Rumeenias ei ole nimetatud mudel siiski enam kehtiva juhiloana kasutusel, sest kõik nimetatud ajavahemikul väljaantud juhilubade omanikud olid kohustatud aastatel 1995–2001 oma juhiloa välja vahetama.

Rumeenia mudel 4 (RO4)

Välja antud Rumeenias ajavahemikul 1.12.1995–2008

Kirjeldus: mudel on lamineeritud kaardi kujul. Roosa.

Vastavustabel

| Mudeli RO4 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| Tb | ––– |
| Tr | ––– |
| Tv | ––– |

Mudeli RO4 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Tb

–––

Tr

–––

Tv

–––

Lisateave:

Selle mudeli juhiload kehtivad dokumendil märgitud kehtivusaja lõpuni (10 aastat).

Plastkaardil mudelit on hakatud järk-järgult sisse viima alates 1.12.1995. Ajavahemikul 1.12.1995–31.10.1996 anti välja nii RO3 kui ka RO4 mudelit.

SLOVEENIAS VÄLJA ANTUD MUDELID

Sloveenia mudel 1 (SLO1)

Välja antud Sloveenias alates 15.2.1992 kuni 31.12.2004

Kirjeldus: mudel on roosal paberil kuueleheküljeline voldik.

Vastavustabel

| Mudeli SLO1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A (vt: 1) |
| B | B (vt: 2) |
| C | B, C |
| D | B, C, D |
| E | BE, CE (vt: 3) |
| (F) | ––– |
| (G) | ––– |
| H | A1 79 (< 50 km/h) |

Mudeli SLO1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A (vt: 1)

B

B (vt: 2)

C

B, C

D

B, C, D

E

BE, CE (vt: 3)

(F)

–––

(G)

–––

H

A1 79 (< 50 km/h)

Lisateave:

| 1. | A kategooria suhtes võib kohaldada järgmisi piiranguid (kinnitatud märkuste osas).
  „A – LE DO 50 KM/H” või „21800 A LE DO 50 KM/H” või „A 79 (< 50 KM/H)”: piiratud õigusega juhtida üksnes A1 79 (< 50 km/h) mootorrattaid.
  „A – DO 125 CCM” või „20500 A ≤ 125 CCM” või „A ≤ 125 CCM IN ≤ 11KW” või „20800 A ≤ 125 CCM IN ≤ 11 KW” või „72. (A1)” annab õiguse juhtida üksnes A1 kategooria mootorrattaid;
  „A ≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG” või „20900 A ≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG” või „A 209. (≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG)”: annab õiguse juhtida A kategooria mootorrattaid, mille võimsus on kuni 25 kW ning võimsuse ja massi suhe kuni 0,16 kW/kg;
  „A – DO 350 CCM” või „20700 A ≤ 350 CCM”: annab õiguse juhtida A kategooria mootorrattaid alates 20. eluaastast (või hiljem). |
| --- | --- |

1.

A kategooria suhtes võib kohaldada järgmisi piiranguid (kinnitatud märkuste osas).

„A – LE DO 50 KM/H” või „21800 A LE DO 50 KM/H” või „A 79 (< 50 KM/H)”: piiratud õigusega juhtida üksnes A1 79 (< 50 km/h) mootorrattaid.

„A – DO 125 CCM” või „20500 A ≤ 125 CCM” või „A ≤ 125 CCM IN ≤ 11KW” või „20800 A ≤ 125 CCM IN ≤ 11 KW” või „72. (A1)” annab õiguse juhtida üksnes A1 kategooria mootorrattaid;

„A ≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG” või „20900 A ≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG” või „A 209. (≤ 25 KW ALI ≤ 0,16 KW/KG)”: annab õiguse juhtida A kategooria mootorrattaid, mille võimsus on kuni 25 kW ning võimsuse ja massi suhe kuni 0,16 kW/kg;

„A – DO 350 CCM” või „20700 A ≤ 350 CCM”: annab õiguse juhtida A kategooria mootorrattaid alates 20. eluaastast (või hiljem).

| 2. | Kui järgnev on kinnitatud märkuste osas:
  „E – LE Z VOZILI B KATEGORIJE” või „20600 E LE Z VOZILI B KATEGORIJE” või „E 206. LE Z VOZILI B KAT.”: juhiloa omanikul on lisaks õigus juhtida BE kategooria sõidukeid. |
| --- | --- |

2.

Kui järgnev on kinnitatud märkuste osas:

„E – LE Z VOZILI B KATEGORIJE” või „20600 E LE Z VOZILI B KATEGORIJE” või „E 206. LE Z VOZILI B KAT.”: juhiloa omanikul on lisaks õigus juhtida BE kategooria sõidukeid.

| 3. | E kategooria juhiloa omanikel on lisaks õigus juhtida DE kategooria sõidukeid juhul, kui neil on eelnevalt omandatud D kategooria.
  Mudel on välja antud ühes järgmistest keeltest: sloveeni; sloveeni ja itaalia (kakskeelne); sloveeni ja ungari (kakskeelne). |
| --- | --- |

3.

E kategooria juhiloa omanikel on lisaks õigus juhtida DE kategooria sõidukeid juhul, kui neil on eelnevalt omandatud D kategooria.

Mudel on välja antud ühes järgmistest keeltest: sloveeni; sloveeni ja itaalia (kakskeelne); sloveeni ja ungari (kakskeelne).

Sloveenia mudel 2 (SLO2)

Välja antud Sloveenias alates 1.1.2005

Kirjeldus: mudel on vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A, A1, B, BE, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmine siseriiklik kategooria:

F, G ja H.

SLOVAKI VABARIIGIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Slovaki Vabariigi mudel 1 (SK1)

Välja antud Slovaki Vabariigis ajavahemikul 1.1.1993–30.4.2004

Kirjeldus: mudel on kaheleheküljeline roosa plastkaart.

Vastavustabel

| Mudeli SK1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A/50 | ––– |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | B, C, D |
| DE | BE, CE, DE |
| (T) | ––– |

Mudeli SK1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A/50

–––

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

B, C, D

DE

BE, CE, DE

(T)

–––

Slovaki Vabariigi mudel 2 (SK2)

Välja antud Slovaki Vabariigis alates 1.5.2004

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga. Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

AM ja T.

SOOMES VÄLJA ANTUD MUDELID

Soome mudel 1 (FIN1)

Välja antud Soomes ajavahemikul 1.7.1972–30.9.1990

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli FIN1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| KT | A |
| (T) | ––– |

Mudeli FIN1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

KT

A

(T)

–––

Soome mudel 2 (FIN2)

Välja antud Soomes ajavahemikul 1.10.1990–30.6.1996

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul.

Vastavustabel

| Mudeli FIN2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

Mudeli FIN2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(T)

–––

Soome mudel 3 (FIN3)

Välja antud Soomes ajavahemikul 1.7.1996–31.12.1997

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul.

Vastavustabel

| Mudeli FIN3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

Mudeli FIN3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

–––

Soome mudel 4 (FIN4)

Välja antud Soomes alates 1.1.1998

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

M (alates 1.1.2000) ja T.

Soome mudel 5 (FIN5)

Välja antud Ahvenamaa territooriumil ajavahemikul 1.8.1973–31.5.1992

Kirjeldus: juhiluba on roosal plastiga kaetud paberil ja kaheleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli FIN5 (Ahvenamaa) kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| KT | A |
| (T) | ––– |

Mudeli FIN5 (Ahvenamaa) kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

KT

A

(T)

–––

Soome mudel 6 (FIN6)

Välja antud Ahvenamaa territooriumil ajavahemikul 1.6.1992–31.12.1997

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul.

Vastavustabel

| Mudeli FIN6 (Ahvenamaa) kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | ––– |

Mudeli FIN6 (Ahvenamaa) kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(T)

–––

Soome mudel 7 (FIN7)

Välja antud Ahvenamaa territooriumil alates 1.1.1998

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

M (alates 1.6.2004) ja T.

ROOTSIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Rootsi mudel 1 (S1)

Välja antud Rootsis ajavahemikul 1.10.1988–30.6.1996

Kirjeldus: mudel on roosa plastkaardi kujul (kujundus muutus 1.1.1993).

Vastavustabel

| Mudeli S1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A (vt: 2) |
| B | B (vt: 3) |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli S1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A (vt: 2)

B

B (vt: 3)

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Lisateave:

| 1. | Kõnealuse mudeli viimane juhiluba kaotab kehtivuse 30.6.2006. |
| --- | --- |

1.

Kõnealuse mudeli viimane juhiluba kaotab kehtivuse 30.6.2006.

| 2. | Juhiloa omanikel, kes said kerge mootorratta juhtimisõigusega piirduva õiguse juhtida A kategooria sõidukit enne 1.7.1996, on õigus juhtida mootorsõidukit töömahuga alla 125 cm3, kusjuures mootori võimsusele (kW) ei ole seatud piiranguid. See õigus jääb kehtima kuni juhiloa kehtimisaja lõpuni. Pärast uue juhiloa väljaandmist on juhiloa omanikul direktiivi 91/439/EMÜ kohaselt õigus juhtida ainult A1 kategooria sõidukeid. Juhiloa korraline väljavahetamine iga 10 aasta järel ei mõjuta juhiloa kehtivust. |
| --- | --- |

2.

Juhiloa omanikel, kes said kerge mootorratta juhtimisõigusega piirduva õiguse juhtida A kategooria sõidukit enne 1.7.1996, on õigus juhtida mootorsõidukit töömahuga alla 125 cm3, kusjuures mootori võimsusele (kW) ei ole seatud piiranguid. See õigus jääb kehtima kuni juhiloa kehtimisaja lõpuni. Pärast uue juhiloa väljaandmist on juhiloa omanikul direktiivi 91/439/EMÜ kohaselt õigus juhtida ainult A1 kategooria sõidukeid. Juhiloa korraline väljavahetamine iga 10 aasta järel ei mõjuta juhiloa kehtivust.

| 3. | Juhiloa omanikel, kes said B kategooria juhiloa enne 1.7.1996, on õigus juhtida sõiduautot lubatud täismassiga üle 3,5 t tingimusel, et nimetatud sõiduk on registreeritud sõiduauto, mitte aga väikebussina. See õigus jääb kehtima kuni juhiloa kehtimisaja lõpuni. Pärast uue juhiloa väljaandmist on juhiloa omanikul direktiivi 91/439/EMÜ kohaselt õigus juhtida ainult B kategooria sõidukeid. Juhiloa korraline väljavahetamine iga 10 aasta järel ei mõjuta juhiloa kehtivust, mis tähendab, et eespool nimetatud õigus jääb kehtima ka pärast juhiloa vahetust. |
| --- | --- |

3.

Juhiloa omanikel, kes said B kategooria juhiloa enne 1.7.1996, on õigus juhtida sõiduautot lubatud täismassiga üle 3,5 t tingimusel, et nimetatud sõiduk on registreeritud sõiduauto, mitte aga väikebussina. See õigus jääb kehtima kuni juhiloa kehtimisaja lõpuni. Pärast uue juhiloa väljaandmist on juhiloa omanikul direktiivi 91/439/EMÜ kohaselt õigus juhtida ainult B kategooria sõidukeid. Juhiloa korraline väljavahetamine iga 10 aasta järel ei mõjuta juhiloa kehtivust, mis tähendab, et eespool nimetatud õigus jääb kehtima ka pärast juhiloa vahetust.

Rootsi mudel 2 (S2)

Välja antud Rootsis alates 1.7.1996

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga (kujundust on muudetud 1.1.1997 ja 1.6.1999).

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C, CE, D ja DE.

Siseriiklik kategooria „Taxi” on alates 1.10.1998 kehtetu.

ÜHENDKUNINGRIIGIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Ühendkuningriigi mudel 1 (UK1)

Välja antud Suurbritannias 1976. aasta jaanuarist 1986. aasta jaanuarini

Kirjeldus: mudel on roheline pikliku formaadiga voldik.

Vastavustabel

| Mudeli UK1 (Suurbritannia) kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | B, BE, C1, C1E 79 (≤ 8,25 t) (vt: 1) |
| B | B 78, BE 78, C1 78, C1E 78, 79 (≤ 8,25 t) (vt: 2) |
| C | B1 79 (≤ 425 kg) |
| D | A |
| (E, F, G, H, J, K, L, M, N) | ––– |

Mudeli UK1 (Suurbritannia) kategooriad

Vastavad kategooriad

A

B, BE, C1, C1E 79 (≤ 8,25 t) (vt: 1)

B

B 78, BE 78, C1 78, C1E 78, 79 (≤ 8,25 t) (vt: 2)

C

B1 79 (≤ 425 kg)

D

A

(E, F, G, H, J, K, L, M, N)

–––

Lisateave:

| 1. | A kategooria juhiloa omanikul on õigus juhtida D1 ja D1E kategooria sõidukit tingimusel, et sellega ei osutata tasulist teenust (st ei ole lubatud sõiduki juhtimine elukutselise juhina ega sõitjatelt ei otsese ega kaudse tasu võtmine), ja C1E sõidukit tingimusel, et haagise ja veduki kogukaal ei ületa 8,25 tonni. |
| --- | --- |

1.

A kategooria juhiloa omanikul on õigus juhtida D1 ja D1E kategooria sõidukit tingimusel, et sellega ei osutata tasulist teenust (st ei ole lubatud sõiduki juhtimine elukutselise juhina ega sõitjatelt ei otsese ega kaudse tasu võtmine), ja C1E sõidukit tingimusel, et haagise ja veduki kogukaal ei ületa 8,25 tonni.

| 2. | Järgitakse sama põhimõtet kui A kategooria puhul, kuid seda rakendatakse kõigi automaatkäiguvahetusega sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

2.

Järgitakse sama põhimõtet kui A kategooria puhul, kuid seda rakendatakse kõigi automaatkäiguvahetusega sõidukite suhtes.

Ühendkuningriigi mudel 2 (UK2)

Välja antud Suurbritannias ajavahemikul 1986. aasta jaanuarist 1990. aasta juunini

Kirjeldus: mudel on roosa voldik. Tegelikuks juhiloaks loetakse selle mudeli puhul ainult ühte osa voldikust, ülejäänu moodustab teisese dokumendi.

Vastavustabel

| Mudeli UK2 (Suurbritannia) kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | B, BE, C1, C1E (vt: 1) |
| B | B 78, BE 78, C1 78, C1E 78 (vt: 2) |
| C | B1 79 (≤ 425 kg) |
| D | A |
| (E, F, G, H, J, K, L, M, N) | ––– |

Mudeli UK2 (Suurbritannia) kategooriad

Vastavad kategooriad

A

B, BE, C1, C1E (vt: 1)

B

B 78, BE 78, C1 78, C1E 78 (vt: 2)

C

B1 79 (≤ 425 kg)

D

A

(E, F, G, H, J, K, L, M, N)

–––

Lisateave:

| 1. | A kategooria juhiloa omanikul on õigus juhtida D1 ja D1E kategooria sõidukit tingimusel, et sellega ei osutata tasulist teenust (st ei ole lubatud sõiduki juhtimine elukutselise juhina ega sõitjatelt ei otsese ega kaudse tasu võtmine), ja C1E sõidukit tingimusel, et haagise ja veduki kogukaal ei ületa 8,25 tonni. |
| --- | --- |

1.

A kategooria juhiloa omanikul on õigus juhtida D1 ja D1E kategooria sõidukit tingimusel, et sellega ei osutata tasulist teenust (st ei ole lubatud sõiduki juhtimine elukutselise juhina ega sõitjatelt ei otsese ega kaudse tasu võtmine), ja C1E sõidukit tingimusel, et haagise ja veduki kogukaal ei ületa 8,25 tonni.

| 2. | Järgitakse sama põhimõtet kui A kategooria puhul, kuid seda rakendatakse kõigi automaatkäiguvahetusega sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

2.

Järgitakse sama põhimõtet kui A kategooria puhul, kuid seda rakendatakse kõigi automaatkäiguvahetusega sõidukite suhtes.

Ühendkuningriigi mudel 3 (UK3)

Välja antud Suurbritannias ajavahemikul 1990. aasta juunist 1996. aasta detsembrini

Kirjeldus: mudel on roosa ja roheline voldik. Tegelikuks juhiloaks loetakse selle mudeli puhul ainult ühte osa voldikust, ülejäänu moodustab teisese dokumendi.

Vastavustabel

| Mudeli UK3 (Suurbritannia) kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B, C1E (vt: 1) |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, P) | ––– |

Mudeli UK3 (Suurbritannia) kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B1

B1

B

B, C1E (vt: 1)

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, P)

–––

Lisateave:

| 1. | B kategooria juhiloa omanikul on õigus juhtida D1 ja D1E kategooria sõidukit tingimusel, et sellega ei osutata tasulist teenust (st ei ole lubatud sõiduki juhtimine elukutselise juhina ega sõitjatelt ei otsese ega kaudse tasu võtmine), ja C1E sõidukit tingimusel, et haagise ja veduki kogukaal ei ületa 8,25 tonni. |
| --- | --- |

1.

B kategooria juhiloa omanikul on õigus juhtida D1 ja D1E kategooria sõidukit tingimusel, et sellega ei osutata tasulist teenust (st ei ole lubatud sõiduki juhtimine elukutselise juhina ega sõitjatelt ei otsese ega kaudse tasu võtmine), ja C1E sõidukit tingimusel, et haagise ja veduki kogukaal ei ületa 8,25 tonni.

Ühendkuningriigi mudel 4 (UK4)

Välja antud Suurbritannias ajavahemikul 1997. aasta jaanuarist 2000. aasta märtsini

Kirjeldus: mudel on roosa ja roheline voldik. Tegelikuks juhiloaks loetakse selle mudeli puhul ainult ühte osa voldikust, ülejäänu moodustab teisese dokumendi.

Vastavustabel

| Mudeli UK4 (Suurbritannia) kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, P) | ––– |

Mudeli UK4 (Suurbritannia) kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, P)

–––

Lisateave:

Mudelite 4 ja 5 väljaandmise aeg kattub.

Ühendkuningriigi mudel 5 (UK5)

Välja antud Suurbritannias alates 1998. aasta juulist kuni 17.6.2007

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Eraldi dokumendina antakse välja teisene dokument, millele märgitakse juhiloa omaniku poolt toimepandud liikluseeskirja rikkumised. Seoses uue mudeli astmelise kasutuselevõtuga kattub selle mudeli väljaandmise aeg mudeli UK4 väljaandmise ajaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

F, G, H, K ja P.

Ühendkuningriigi mudel 6 (UK6)

Välja antud Suurbritannias alates 18.6.2007

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Eraldi dokumendina antakse välja teisene dokument, millele märgitakse juhiloa omaniku poolt toimepandud liikluseeskirja rikkumised.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

F, G, H, K ja P.

Ühendkuningriigi mudel 7 (UK7)

Välja antud Põhja-Iirimaal ajavahemikul 1.1.1991–31.12.1996

Kirjeldus: selle mudeli moodustavad paberkandjal juhiluba, kuhu on jäetud vaba ruumi märkuste tarbeks, ning teisene dokument fotoga varustatud plastkaardi kujul, millel on juhiloa omaniku andmed.

Vastavustabel

| Mudeli UK7 (Põhja-Iirimaa) kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, L, N, P) | ––– |

Mudeli UK7 (Põhja-Iirimaa) kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, L, N, P)

–––

Lisateave:

Kõnealuse mudeli viimane juhiluba kaotab kehtivuse 31.12.2006.

Ühendkuningriigi mudel 8 (UK8)

Välja antud Põhja-Iirimaal ajavahemikul 1.1.1997–31.3.1999

Kirjeldus: selle mudeli moodustavad paberkandjal juhiluba, kuhu on jäetud vaba ruumi märkuste tarbeks, ning teisene dokument fotoga varustatud plastkaardi kujul, millel on juhiloa omaniku andmed.

Vastavustabel

| Mudeli UK8 (Põhja-Iirimaa) kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, L, N, P) | ––– |

Mudeli UK8 (Põhja-Iirimaa) kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, L, N, P)

–––

Ühendkuningriigi mudel 9 (UK9)

Välja antud Põhja-Iirimaal alates 1.4.1999

Kirjeldus: mudel on direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga kooskõlas olev plastkaart, millele lisandub paberkandjal teisene dokument, kuhu märgitakse juhiloa omaniku poolt toimepandud liikluseeskirja rikkumised.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

F, K, L, N ja P.

Ühendkuningriigi mudel 10 (UK10)

Välja antud Gibraltaril ajavahemikul 2.12.1990–15.1.1997

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli UK10 (Gibraltar) kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) üksnes kolmerattalised mootorsõidukid |
| B | B, B1 (üksnes neljarattalised mootorsõidukid) |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| C1 | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| E | BE, CE, DE |
| (F, G, H, I, J, K) | ––– |

Mudeli UK10 (Gibraltar) kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A, B1 79 (≤ 400 kg) üksnes kolmerattalised mootorsõidukid

B

B, B1 (üksnes neljarattalised mootorsõidukid)

BE

BE

C

C

CE

CE

C1

CE

D

D

DE

DE

E

BE, CE, DE

(F, G, H, I, J, K)

–––

Lisateave:

Kehtivus:

A, B, BE, 70 aastat; > 70: 3 aastat

C, C1, D, E 5 aastat

Ühendkuningriigi mudel 11 (UK11)

Välja antud Gibraltaril ajavahemikul 16.1.1997–24.8.2006

Kirjeldus: mudel on roosal paberil ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga.

Kehtestatud on järgmised ühtlustatud kategooriad:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ja DE.

Lisaks nendele on kehtestatud järgmised siseriiklikud kategooriad:

F, G, H, I, J, K.

Ühendkuningriigi mudel 12 (UK11)

Välja antud Gibraltaril alates 24.8.2006

Mudel on roosal paberil ja kuueleheküljeline ning vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ I lisaga. Sama nagu mudel UK11, aga esikaas muudetud uute liikmesriikide ühinemise kajastamiseks.

ISLANDIL VÄLJA ANTUD MUDELID

Islandi mudel 1 (ÍS1)

Välja antud Islandil ajavahemikul 12.4.1960–1981

Kirjeldus: mudel on lamineeritud rohelisel paberil ja kaheleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudel ÍS1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B, BE, C1, C1E, D1, D1E |
| C | (vt: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

Mudel ÍS1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E, D1, D1E

C

(vt: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Lisateave:

| 1. | Nimetatud juhiloaga antav õigus juhtida C kategooria sõidukit tähendab ainult õigust juhtida elukutselise juhina B ja/või E kategooria sõidukit ega kehti direktiivi 91/439/EMÜ tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nimetatud juhiloaga antav õigus juhtida C kategooria sõidukit tähendab ainult õigust juhtida elukutselise juhina B ja/või E kategooria sõidukit ega kehti direktiivi 91/439/EMÜ tähenduses.

Islandi mudel 2 (ÍS2)

Välja antud Islandil ajavahemikul 1981–1.3.1988

Kirjeldus: mudel on lamineeritud roosal paberil ja kaheleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli ÍS2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B, BE, C1, C1E, D1, D1E |
| C | (vt: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

Mudeli ÍS2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E, D1, D1E

C

(vt: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Lisateave:

| 1. | Nimetatud juhiloaga antav õigus juhtida C kategooria sõidukit tähendab ainult õigust juhtida elukutselise juhina B ja/või E kategooria sõidukit ega kehti direktiivi 91/439/EMÜ tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nimetatud juhiloaga antav õigus juhtida C kategooria sõidukit tähendab ainult õigust juhtida elukutselise juhina B ja/või E kategooria sõidukit ega kehti direktiivi 91/439/EMÜ tähenduses.

Islandi mudel 3 (ÍS3)

Välja antud Islandil ajavahemikul 1.3.1988–31.5.1993

Kirjeldus: mudel on lamineeritud roosal paberil ja kaheleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli ÍS3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B, BE, C1, C1E |
| C | (vt: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

Mudeli ÍS3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E

C

(vt: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Lisateave:

| 1. | Nimetatud juhiloaga antav õigus juhtida C kategooria sõidukit tähendab ainult õigust juhtida elukutselise juhina B ja/või E kategooria sõidukit ega kehti direktiivi 91/439/EMÜ tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nimetatud juhiloaga antav õigus juhtida C kategooria sõidukit tähendab ainult õigust juhtida elukutselise juhina B ja/või E kategooria sõidukit ega kehti direktiivi 91/439/EMÜ tähenduses.

Islandi mudel 4 (ÍS4)

Välja antud Islandil ajavahemikul 1.6.1993–14.8.1997

Kirjeldus: mudel on lamineeritud roosal paberil ja kaheleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli ÍS4 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B, BE |
| C | (vt: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

Mudeli ÍS4 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B, BE

C

(vt: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Lisateave:

| 1. | Nimetatud juhiloaga antav õigus juhtida C kategooria sõidukit tähendab ainult õigust juhtida elukutselise juhina B ja/või E kategooria sõidukit ega kehti direktiivi 91/439/EMÜ tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nimetatud juhiloaga antav õigus juhtida C kategooria sõidukit tähendab ainult õigust juhtida elukutselise juhina B ja/või E kategooria sõidukit ega kehti direktiivi 91/439/EMÜ tähenduses.

Islandi mudel 5 (ÍS5)

Välja antud Islandil alates 15.8.1997

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Vastavustabel

| Mudeli ÍS5 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Mudeli ÍS5 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

LIECHTENSTEINIS VÄLJA ANTUD MUDELID

Liechtensteini mudel 1 (FL1)

Välja antud Liechtensteinis ajavahemikul 1978–1993

Kirjeldus: mudel on sinisel paberil ja neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli FL1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B (elukutselistele juhtidele) |
| B | B |
| BE | BE |
| (C1) | ––– |
| (C1E) | ––– |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G) | ––– |

Mudeli FL1 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B (elukutselistele juhtidele)

B

B

BE

BE

(C1)

–––

(C1E)

–––

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G)

–––

Liechtensteini mudel 2 (FL2)

Välja antud Liechtensteinis ajavahemikul 1993. aastast kuni 2003. aasta aprillini

Kirjeldus: mudel on sinisel paberil ja neljaleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli FL2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A2 | B1 79 (≤ 400 kg) |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| (C1) | ––– |
| (C1E) | ––– |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D2 | D1 (vt: 1) |
| D2E | D1E (vt: 1) |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G) | ––– |

Mudeli FL2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A2

B1 79 (≤ 400 kg)

A

A

B

B

BE

BE

(C1)

–––

(C1E)

–––

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D2

D1 (vt: 1)

D2E

D1E (vt: 1)

D

D

DE

DE

(F, G)

–––

Lisateave:

| 1. | D2 kategooria juhiloa omanikul ei ole õigust juhtida D1 kategooria sõidukit elukutselise juhina. D2E kategooria juhiloa omanikul ei ole õigust juhtida D1E kategooria sõidukit elukutselise juhina. |
| --- | --- |

1.

D2 kategooria juhiloa omanikul ei ole õigust juhtida D1 kategooria sõidukit elukutselise juhina. D2E kategooria juhiloa omanikul ei ole õigust juhtida D1E kategooria sõidukit elukutselise juhina.

Liechtensteini mudel 3 (FL3)

Välja antud Liechtensteinis alates 2003. aasta aprillist

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Vastavustabel

| Mudeli FL3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F, G, M | ––– |

Mudeli FL3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F, G, M

–––

NORRAS VÄLJA ANTUD MUDELID

Üldine märkus kõikide mudelite kohta: kõikidel Norra juhilubadel on kirjakeeltes „bokmål” või „nynorsk” valmistrükitud tekst. Mõlemal kirjakeelel on võrdne staatus. Sõnad „førerkort” ja „Norge” näitavad, et tekst on kirjakeeles „bokmål”; sõnad „førarkort” ja „Noreg” aga näitavad, et tekst on kirjakeeles „nynorsk”.

Norra mudel 1 (N1)

Välja antud Norras 23.4.1967–31.3.1979

Kirjeldus: tumeroheline kaas, mudel on volditud A7 suuruseks ja on kuueleheküljeline. Esikaanele on trükitud sõna „Førerkort” või „Førarkort”.

Vastavustabel

| Mudeli N1 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| Class 1 | A1, B, BE |
| Class 2 | A1, B, BE |
| Class 3 | A |
| (Class 4) | — |

Mudeli N1 kategooriad

Vastavad kategooriad

Class 1

A1, B, BE

Class 2

A1, B, BE

Class 3

A

(Class 4)

—

Lisateave:

Kõnealune mudel kehtib kuni selle omaniku 100. sünnipäevani, tingimusel et juhiloa algne kehtivusaeg oli kümme aastat ja 2. aprillil 1982 oli see kehtiv. Siseriikliku õiguse kohaselt peavad käesoleva mudeli omanikud kandma välismaal sõites lisaks kaasas tõestatud tõlget või rahvusvahelist luba kooskõlas maanteeliiklust käsitleva Viini konventsiooniga.

Norra mudel 2 (N2)

Välja antud Norras ajavahemikul 1.4.1979–1.3.1989

Kirjeldus: mudel on erkroosal paberil läbipaistvas plastümbrises ja kaheleheküljeline. Pärast 1985. aasta juulit väljaantud juhilubadel on juhiloa omanikule esimese juhiloa („Første førerkort”) väljaandmise kuupäev.

Vastavustabel

| Mudeli N2 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel” | A1 (vt: 1) |
| B | B |
| BE | BE (vt: 2) |
| C | C |
| CE | CE |
| D | C1, D (vt: 3) |
| DE | C1E, DE (vt: 3) |
| (A + „Klasse A gjelder bare beltemotorsykkel”) | — |
| (T) | — |

Mudeli N2 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel”

A1 (vt: 1)

B

B

BE

BE (vt: 2)

C

C

CE

CE

D

C1, D (vt: 3)

DE

C1E, DE (vt: 3)

(A + „Klasse A gjelder bare beltemotorsykkel”)

—

(T)

—

Lisateave:

| 1. | Piirangut käsitleva tekstiga templijäljend on juhiloa tagaküljel. |
| --- | --- |

1.

Piirangut käsitleva tekstiga templijäljend on juhiloa tagaküljel.

| 2. | Enne 1. aprilli 1979 väljaantud ja hiljem mudeli N2 vastu väljavahetatud BE kategooria juhilubade omanikel on lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid. |
| --- | --- |

2.

Enne 1. aprilli 1979 väljaantud ja hiljem mudeli N2 vastu väljavahetatud BE kategooria juhilubade omanikel on lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid.

| 3. | C1 või C1E kategooria sõidukite juhtimise õiguse säilitamiseks peab juhiloa omanik D või DE kategooria sõidukite juhtimise õiguse uuendamisel oma juhiloa enne 1.1.2002 vahetama mudeli N4 vastu. |
| --- | --- |

3.

C1 või C1E kategooria sõidukite juhtimise õiguse säilitamiseks peab juhiloa omanik D või DE kategooria sõidukite juhtimise õiguse uuendamisel oma juhiloa enne 1.1.2002 vahetama mudeli N4 vastu.

Norra mudel 3 (N3)

Välja antud Norras ajavahemikul 1.3.1983–31.12.1997

Kirjeldus: mudel on erkroosal ja hallil paberil läbipaistvas plastümbrises ja kaheleheküljeline.

Vastavustabel

| Mudeli N3 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A | A |
| A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel” | A1 (vt: 1) |
| A1 | A1 |
| B | B (vt: 2) |
| BE | BE (vt: 3) |
| B1 | B1 |
| C | C |
| CE | CE |
| C1 | C1 (vt: 4) |
| C1E | C1E (vt: 4) |
| D | D |
| DE | C1E, DE (vt: 5) |
| D1 | D1 (vt:6) |
| D1E | D1E (vt: 6) |
| D2 | C1, D1 (vt: 5) |
| D2E | C1E, D1E (vt: 5) |
| (A + „Gjelder beltemotorsykkel”) | — |
| (S) | — |
| (T) | — |

Mudeli N3 kategooriad

Vastavad kategooriad

A

A

A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel”

A1 (vt: 1)

A1

A1

B

B (vt: 2)

BE

BE (vt: 3)

B1

B1

C

C

CE

CE

C1

C1 (vt: 4)

C1E

C1E (vt: 4)

D

D

DE

C1E, DE (vt: 5)

D1

D1 (vt:6)

D1E

D1E (vt: 6)

D2

C1, D1 (vt: 5)

D2E

C1E, D1E (vt: 5)

(A + „Gjelder beltemotorsykkel”)

—

(S)

—

(T)

—

Lisateave:

| 1. | Piirangut käsitleva tekstiga templijäljend on juhiloa tagaküljel. |
| --- | --- |

1.

Piirangut käsitleva tekstiga templijäljend on juhiloa tagaküljel.

| 2. | Kui juhiloa tagaküljel on järgmist õigust käsitlev templijäljend: „Gjelder også bil med tillatt totalvekt ikke over 7 500 kg og høyst 8 passasjerplasser” (kehtib maksimaalse lubatud massiga kuni 7 500 kg ja kuni 8 reisijakohaga mootorsõiduki juhtimiseks), on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida C1 kategooria sõidukeid. Kõnealuse õiguse säilitamiseks peab ta juhiloa enne 1.1.2002 vahetama mudeli N4 vastu. |
| --- | --- |

2.

Kui juhiloa tagaküljel on järgmist õigust käsitlev templijäljend: „Gjelder også bil med tillatt totalvekt ikke over 7 500 kg og høyst 8 passasjerplasser” (kehtib maksimaalse lubatud massiga kuni 7 500 kg ja kuni 8 reisijakohaga mootorsõiduki juhtimiseks), on juhiloa omanikul lisaks õigus juhtida C1 kategooria sõidukeid. Kõnealuse õiguse säilitamiseks peab ta juhiloa enne 1.1.2002 vahetama mudeli N4 vastu.

| 3. | Enne 30.9.1992 väljaantud ja hiljem mudeli N3 vastu väljavahetatud BE kategooria juhilubade omanikel on lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid; kõnealuse õiguse võib säilitada üksnes juhul, kui juhiloa omanik vahetab oma juhiloa mudeli N4 vastu enne 1.1.2002. |
| --- | --- |

3.

Enne 30.9.1992 väljaantud ja hiljem mudeli N3 vastu väljavahetatud BE kategooria juhilubade omanikel on lisaks õigus juhtida A1 kategooria sõidukeid; kõnealuse õiguse võib säilitada üksnes juhul, kui juhiloa omanik vahetab oma juhiloa mudeli N4 vastu enne 1.1.2002.

| 4. | C1 ja C1E kategooriad võeti kasutusele 1.1.1997. |
| --- | --- |

4.

C1 ja C1E kategooriad võeti kasutusele 1.1.1997.

| 5. | C1 või C1E kategooria sõidukite juhtimise õiguse säilitamiseks peab juhiloa omanik D või DE kategooria sõidukite juhtimise õiguse uuendamisel vahetama oma juhiloa mudeli N4 vastu enne 1.1.2002. |
| --- | --- |

5.

C1 või C1E kategooria sõidukite juhtimise õiguse säilitamiseks peab juhiloa omanik D või DE kategooria sõidukite juhtimise õiguse uuendamisel vahetama oma juhiloa mudeli N4 vastu enne 1.1.2002.

| 6. | D1 ja D1E kategooriad võeti kasutusele 1.1.1997 ning nendega asendati D2 ja D2E kategooriad. |
| --- | --- |

6.

D1 ja D1E kategooriad võeti kasutusele 1.1.1997 ning nendega asendati D2 ja D2E kategooriad.

Norra mudel 4 (N4)

Välja antud Norras alates 1.1.1998

Kirjeldus: mudel on plastkaardi kujul ja vastavuses direktiivi 91/439/EMÜ Ia lisaga.

Vastavustabel

| Mudeli N4 kategooriad | Vastavad kategooriad |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (S, T, M) | — |

Mudeli N4 kategooriad

Vastavad kategooriad

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(S, T, M)

—

---

II LISA

VASTAVUSTABEL

| Otsus 2000/275/EÜ | Käesolev otsus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 3 lõige 2 |
| — | Artikli 3 lõige 4 |
| — | Artikkel 4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 5 |

Otsus 2000/275/EÜ

Käesolev otsus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõige 3

Artikli 3 lõige 3

Artikli 3 lõige 2

—

Artikli 3 lõige 4

—

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

---

10.10.2008

| 10.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 270/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 270/s3

---

MÄRKUS LUGEJALEInstitutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---