# Jurnalul Oficial C 10/11 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 10 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6411 ianuarie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 10

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6411 ianuarie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 555-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 27.10.2020-29.10.2020 |
| 2021/C 10/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Integrarea femeilor, a mamelor și a familiilor care provin dintr-un context de migrațiune în statele membre ale UE și nivelurile lingvistice necesare pentru integrare (aviz exploratoriu) | 1 |
| 2021/C 10/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Gestionarea diversității în statele membre ale UE (aviz exploratoriu) | 7 |
| 2021/C 10/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Dialogul social ca pilon important al sustenabilității economice și al rezilienței economiilor, ținând seama de influența unei dezbateri publice animate în statele membre [aviz exploratoriu] | 14 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 555-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 27.10.2020-29.10.2020

2021/C 10/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Integrarea femeilor, a mamelor și a familiilor care provin dintr-un context de migrațiune în statele membre ale UE și nivelurile lingvistice necesare pentru integrare (aviz exploratoriu)

1

2021/C 10/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Gestionarea diversității în statele membre ale UE (aviz exploratoriu)

7

2021/C 10/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Dialogul social ca pilon important al sustenabilității economice și al rezilienței economiilor, ținând seama de influența unei dezbateri publice animate în statele membre [aviz exploratoriu]

14

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 555-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 27.10.2020-29.10.2020 |
| 2021/C 10/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 în ceea ce privește măsurile specifice referitoare la vehiculele din categoria L de sfârșit de serie, ca răspuns la epidemia de COVID-19 [COM(2020) 491 final – 2020/0251 (COD)] | 27 |
| 2021/C 10/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE în ceea ce privește cerințele în materie de informații, guvernanța produselor și limitele pozițiilor pentru a contribui la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19 [COM(2020) 280 final – 2020/0152 (COD)]; privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1129 în ceea ce privește prospectul UE entru redresare și ajustările specifice pentru intermediarii financiari în scopul susținerii redresării în urma pandemiei de COVID-19 [COM(2020) 281 final – 2020/0155 (COD)]; privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/2402 de stabilire a unui cadru general privind securitizarea și de creare a unui cadru specific pentru securitizarea simplă, transparentă și standardizată care să faciliteze redresarea în urma pandemiei de COVID-19 [COM(2020) 282 final – 2020/0151 (COD)]; privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 cu privire la ajustări ale cadrului de securitizare în vederea sprijinirii redresării economice ca răspuns la pandemia de COVID-19 [COM(2020) 283 final – 2020/0156 (COD)] | 30 |
| 2021/C 10/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează [COM(2020) 337 final – 2020/0154 (COD)] | 35 |
| 2021/C 10/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema Strategia europeană în materie de competențe în favoarea competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței[COM(2020) 274 final]; privind propunerea de recomandare a Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență [COM(2020) 275 final] | 40 |
| 2021/C 10/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor: o punte către locuri de muncă pentru generația viitoare [COM(2020) 276 final] și propunerea de recomandare a Consiliului privind O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret și de înlocuire a Recomandării Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret [COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE)] | 48 |
| 2021/C 10/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia privind drepturile victimelor (2020-2025) [COM(2020) 258 final] | 56 |
| 2021/C 10/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o derogare temporară de la anumite dispoziții ale Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de către furnizorii de servicii de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere pentru prelucrarea datelor cu caracter personal și a altor date în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor [COM(2020) 568 final – 2020/0259 (COD)] | 63 |
| 2021/C 10/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește identificarea persoanelor impozabile în Irlanda de Nord[COM(2020) 360 final – 2020/0165 (CNS)] | 65 |
| 2021/C 10/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de Decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii[COM(2020) 220 – 2020/0097 (COD)] | 66 |
| 2021/C 10/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv [COM(2020) 483 final – 2020/0231 (COD)] | 67 |
| 2021/C 10/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Consiliului privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii la importul anumitor produse pescărești în Insulele Canare în perioada 2021-2027[COM(2020) 437 – 2020/0209 (CNS)] | 68 |
| 2021/C 10/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei)[COM(2020) 563 final – 2020/0036 (COD)] | 69 |
| 2021/C 10/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții — Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă (aviz suplimentar) [COM(2019) 650 final] | 70 |
| 2021/C 10/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro (aviz suplimentar) [COM(2019) 652 final] | 79 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 555-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 27.10.2020-29.10.2020

2021/C 10/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 în ceea ce privește măsurile specifice referitoare la vehiculele din categoria L de sfârșit de serie, ca răspuns la epidemia de COVID-19 [COM(2020) 491 final – 2020/0251 (COD)]

[COM(2020) 491 final – 2020/0251 (COD)]

27

2021/C 10/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE în ceea ce privește cerințele în materie de informații, guvernanța produselor și limitele pozițiilor pentru a contribui la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19 [COM(2020) 280 final – 2020/0152 (COD)]; privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1129 în ceea ce privește prospectul UE entru redresare și ajustările specifice pentru intermediarii financiari în scopul susținerii redresării în urma pandemiei de COVID-19 [COM(2020) 281 final – 2020/0155 (COD)]; privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/2402 de stabilire a unui cadru general privind securitizarea și de creare a unui cadru specific pentru securitizarea simplă, transparentă și standardizată care să faciliteze redresarea în urma pandemiei de COVID-19 [COM(2020) 282 final – 2020/0151 (COD)]; privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 cu privire la ajustări ale cadrului de securitizare în vederea sprijinirii redresării economice ca răspuns la pandemia de COVID-19 [COM(2020) 283 final – 2020/0156 (COD)]

[COM(2020) 280 final – 2020/0152 (COD)]

[COM(2020) 281 final – 2020/0155 (COD)]

[COM(2020) 282 final – 2020/0151 (COD)]

[COM(2020) 283 final – 2020/0156 (COD)]

30

2021/C 10/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează [COM(2020) 337 final – 2020/0154 (COD)]

[COM(2020) 337 final – 2020/0154 (COD)]

35

2021/C 10/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema Strategia europeană în materie de competențe în favoarea competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței[COM(2020) 274 final]; privind propunerea de recomandare a Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență [COM(2020) 275 final]

[COM(2020) 274 final]

[COM(2020) 275 final]

40

2021/C 10/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor: o punte către locuri de muncă pentru generația viitoare [COM(2020) 276 final] și propunerea de recomandare a Consiliului privind O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret și de înlocuire a Recomandării Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret [COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE)]

[COM(2020) 276 final]

[COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE)]

48

2021/C 10/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia privind drepturile victimelor (2020-2025) [COM(2020) 258 final]

[COM(2020) 258 final]

56

2021/C 10/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o derogare temporară de la anumite dispoziții ale Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de către furnizorii de servicii de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere pentru prelucrarea datelor cu caracter personal și a altor date în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor [COM(2020) 568 final – 2020/0259 (COD)]

[COM(2020) 568 final – 2020/0259 (COD)]

63

2021/C 10/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește identificarea persoanelor impozabile în Irlanda de Nord[COM(2020) 360 final – 2020/0165 (CNS)]

[COM(2020) 360 final – 2020/0165 (CNS)]

65

2021/C 10/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de Decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii[COM(2020) 220 – 2020/0097 (COD)]

[COM(2020) 220 – 2020/0097 (COD)]

66

2021/C 10/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv [COM(2020) 483 final – 2020/0231 (COD)]

[COM(2020) 483 final – 2020/0231 (COD)]

67

2021/C 10/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Consiliului privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii la importul anumitor produse pescărești în Insulele Canare în perioada 2021-2027[COM(2020) 437 – 2020/0209 (CNS)]

[COM(2020) 437 – 2020/0209 (CNS)]

68

2021/C 10/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei)[COM(2020) 563 final – 2020/0036 (COD)]

[COM(2020) 563 final – 2020/0036 (COD)]

69

2021/C 10/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții — Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă (aviz suplimentar) [COM(2019) 650 final]

[COM(2019) 650 final]

70

2021/C 10/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro (aviz suplimentar) [COM(2019) 652 final]

[COM(2019) 652 final]

79

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 555-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 27.10.2020-29.10.2020

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Integrarea femeilor, a mamelor și a familiilor care provin dintr-un context de migrațiune în statele membre ale UE și nivelurile lingvistice necesare pentru integrare”

(aviz exploratoriu)

(2021/C 10/01)

| Raportori: | Indré VAREIKYTĖ


  Ákos TOPOLÁNSZKY |
| --- | --- |

Raportori:

Indré VAREIKYTĖ

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Solicitarea Președinției germane a Consiliului | Scrisoarea din 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 234/4/14 |

Solicitarea Președinției germane a Consiliului

Scrisoarea din 18.2.2020

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

9.9.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

234/4/14

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE constată că:






  — | planurile de acțiune și strategiile naționale de integrare a migranților diferă mult la nivelul UE în ceea ce privește principiile directoare, măsurile și nivelul lor de monitorizare și evaluare; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

planurile de acțiune și strategiile naționale de integrare a migranților diferă mult la nivelul UE în ceea ce privește principiile directoare, măsurile și nivelul lor de monitorizare și evaluare;

| — | există puține dovezi la nivelul statelor membre care să indice că există planuri de acțiune și strategii care pun un accent deosebit pe femei sau pe aspecte legate de gen, în timp ce femeile din familii de migranți, aparținând unor minorități etnice sau unor categorii de vârstă diferite, se confruntă cu o discriminare multiplă sau intersectorială în multe domenii ale vieții sociale; |
| --- | --- |

—

există puține dovezi la nivelul statelor membre care să indice că există planuri de acțiune și strategii care pun un accent deosebit pe femei sau pe aspecte legate de gen, în timp ce femeile din familii de migranți, aparținând unor minorități etnice sau unor categorii de vârstă diferite, se confruntă cu o discriminare multiplă sau intersectorială în multe domenii ale vieții sociale;

| — | mai puțin de jumătate dintre statele membre ale UE au planuri de acțiune sau strategii care se referă în mod explicit la descendenții migranților, chiar și atunci când datele statistice furnizate de Eurostat și de organizațiile internaționale scot în evidență poziția lor dezavantajată; |
| --- | --- |

—

mai puțin de jumătate dintre statele membre ale UE au planuri de acțiune sau strategii care se referă în mod explicit la descendenții migranților, chiar și atunci când datele statistice furnizate de Eurostat și de organizațiile internaționale scot în evidență poziția lor dezavantajată;

| — | integrarea efectivă are o serie de avantaje economice, sociale și fiscale potențiale pentru țările în care se stabilesc migranții, însă suma măsurilor adecvate luate atât la nivelul UE, cât și la nivel național este modestă în comparație cu complexitatea provocărilor. |
| --- | --- |

—

integrarea efectivă are o serie de avantaje economice, sociale și fiscale potențiale pentru țările în care se stabilesc migranții, însă suma măsurilor adecvate luate atât la nivelul UE, cât și la nivel național este modestă în comparație cu complexitatea provocărilor.

| 1.2. | Criza cauzată de pandemia de COVID-19 a afectat în mod disproporționat comunitățile vulnerabile, în special migranții aparținând unor minorități etnice și femeile migrante. Prin urmare, CESE încurajează ferm Comisia să țină seama, în elaborarea noului Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea, de lecțiile învățate din această criză și să prezinte cele mai bune abordări din statele membre. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE crede într-o abordare cuprinzătoare pentru a face față provocărilor legate de migrație. Prin urmare, inițiativa ar trebui să includă politici privind drepturile fundamentale, incluziunea socială și pe piața muncii, educația, cultura, justiția și sănătatea. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită Comisiei să dezvolte o mai bună și mai eficientă comunicare și coordonare cu statele membre și cu autoritățile naționale, regionale și locale ale acestora și cu organizațiile societății civile în vederea elaborării unor politici cuprinzătoare de integrare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE condamnă încă o dată toate formele de violență împotriva femeilor și încurajează statele membre care nu au ratificat încă Convenția de la Istanbul să își reconsidere poziția și solicită tuturor statelor membre să se asigure că femeile care sunt victime ale violenței au acces egal cu femeile indigene la servicii, sprijin și facilități adecvate. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE încurajează și cu această ocazie crearea unor sisteme mai bune de evaluare a acreditărilor educaționale și furnizarea de programe de sprijin specifice fiecărui gen, care să faciliteze intrarea femeilor migrante pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE solicită luarea de măsuri urgente pentru a asigura o abordare integrată, care să vizeze armonizarea guvernanței pe mai multe niveluri în materie de politici sociale și de ocupare a forței de muncă ale UE cu relevanță pentru activitatea casnică. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Este necesar să se dezvolte activități de informare și de sensibilizare mai sistematice pentru a se asigura că persoanele migrante și refugiații sunt conștienți de drepturile și obligațiile lor și să își consolideze încrederea în capacitatea administrației și a autorităților publice de a le proteja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită orientări comune la nivelul UE pentru formarea lingvistică, pentru a asigura o abordare unitară și cuprinzătoare, care să reflecte nu numai diferitele nevoi și niveluri ale cursanților, ci și cerințele privind calificarea profesorilor. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE consideră că formarea lingvistică ar trebui să includă orientarea, informarea și explicarea obiectivelor și a beneficiilor formării lingvistice pentru viața lor, încurajând astfel migranții să fie mai activi în acest proces. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că ar fi util să se investigheze în continuare dacă Cadrul european comun de referință pentru limbi străine ar putea fi utilizat pentru a raționaliza procesul de formare lingvistică a migranților și pentru a asigura o abordare mai personalizată. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE subliniază necesitatea de a îmbunătăți colectarea de date adecvate și comparabile, defalcate pe sexe, în materie de migrație și integrare la nivelul UE, la nivel național și, în special, la nivel local. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Tema avizului exploratoriu

| 2.1. | Președinția germană a Consiliului Uniunii Europene a solicitat CESE să discute într-un aviz exploratoriu măsurile specifice prevăzute în statele membre pentru integrarea femeilor, a mamelor și a familiilor care provin dintr-un context de migrație, modelele de cursuri de limbă utilizate în statele membre la începutul procesului de integrare a refugiaților și a altor migranți, precum și obiectivele lingvistice stabilite pentru aceste cursuri. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Analiza situației (1)

| 3.1. | Planurile de acțiune și strategiile naționale de integrare a migranților diferă mult la nivelul UE în ceea ce privește principiile directoare, măsurile, monitorizarea și evaluarea. Aceste variații reflectă specificitățile naționale, tradițiile administrative și istoricul migrației. Aceste abordări diverse sunt discutate în Rețeaua de integrare europeană. Cu toate acestea, există în continuare diferențe naționale în ceea ce privește punerea în aplicare a principiilor fundamentale comune ale Consiliului Uniunii Europene pentru politica de integrare a imigranților în UE și a altor documente de politică relevante. Trebuie constatat că, în unele state membre, politicile de integrare sunt puse în aplicare de către autoritățile regionale și/sau locale, sporind astfel și mai mult diferențele de punere în aplicare a acestor orientări. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Există puține dovezi la nivelul statelor membre care să indice că există planuri de acțiune și strategii care pun un accent deosebit pe femei sau pe aspecte legate de gen; în schimb, există indicii că femeile care provin din familii de migranți, în special cele de culoare sau aparținând unor minorități etnice, se confruntă cu o discriminare multiplă sau intersectorială în multe domenii ale vieții sociale, inclusiv în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și educația, și se confruntă cu obstacole în calea accesului la serviciile de asistență medicală (2). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mai puțin de jumătate dintre statele membre ale UE au planuri de acțiune sau strategii care se referă în mod explicit la descendenții migranților, chiar și atunci când dovezile statistice evidențiază poziția lor dezavantajată. Lipsa incluziunii sociale riscă să alieneze tinerii de origine migrantă, cu consecințe pentru coeziunea socială, intoleranță, discriminare și creșterea criminalității, sporind vulnerabilitatea tinerilor migranți la dezinformare și mișcări extremiste. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Intrarea în contact cu părinții migranți este o politică consacrată și sistematică doar în câteva state membre. Astfel de politici variază de la implicarea și angajamentul părinților și familiilor de migranți și refugiați în viața școlilor, precum și informarea și sensibilizarea cu privire la educația copiilor lor, până la sprijinul acordat pentru învățarea limbii naționale a statului membru, permițându-le să acorde asistență și sprijin copiilor lor în procesul educațional. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dovezile furnizate de cercetarea de la nivel național și studiile efectuate în statele membre indică segregarea copiilor migranți în școală. În plus, chiar și atunci când concentrarea rezidențială nu este ridicată, unele școli, în special școlile primare, tind să fie mai segregate decât cartierele pe care le deservesc. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Numărul de copii migranți cu vârsta sub 18 ani care nu au tutore legal este în continuă creștere – Europa primește 74 % din minorii neînsoțiți care solicită azil. După o călătorie migratoare traumatizantă, marcată adesea de violență, acești copii și adolescenți continuă să fie expuși la numeroase pericole și reprezintă o pradă deosebit de vulnerabilă pentru rețelele criminale: recrutarea în rândul minorilor, traficul de copii pentru prostituție, exploatarea sexuală și munca copiilor (3). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Colectarea datelor de către organismele de promovare a egalității din statele membre este, de obicei, limitată la cazurile de discriminare pe motive de rasă/origine etnică. În majoritatea statelor membre ale UE există puține date sau nu există deloc date privind plângerile legate de discriminare depuse de resortisanți ai țărilor terțe pe alte motive decât originea etnică sau rasială (4). Numărul efectiv al plângerilor depuse de resortisanți ai țărilor terțe către organismele de promovare a egalității este foarte mic în comparație cu experiențele și incidentele de discriminare și de victimizare percepute, astfel cum sunt înregistrate în sondaje. Raportarea insuficientă (5) reprezintă un motiv serios de îngrijorare și poate fi legată de o lipsă de conștientizare în legătură cu drepturile și de lipsa de încredere în autorități, în special în rândul femeilor și copiilor migranți. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Îmbunătățirea integrării

| 4.1. | CESE subliniază că integrarea este un proces bidirecțional dinamic, pe termen lung și continuu, care implică atât migranții, cât și societatea-gazdă. Este o provocare pe care Uniunea s-a angajat să o combată, iar integrarea efectivă are o serie de avantaje potențiale de ordin economic, social și fiscal pentru țările în care migranții se stabilesc, însă suma acțiunilor adecvate atât la nivelul UE, cât și la nivel național este scăzută în comparație cu complexitatea provocării. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Criza cauzată de pandemia de COVID-19 a afectat în mod disproporționat comunitățile vulnerabile, în special migranții și femeile migrante (6). Impactul include atât sănătatea fizică și mintală, cât și consecințele economice, posibila creștere a discriminării și a rasismului, cât și impactul închiderii fizice a școlilor asupra copiilor migranți și asupra părinților acestora. Prin urmare, CESE încurajează ferm Comisia să țină seama, în elaborarea noului Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea, de lecțiile învățate din această criză și să prezinte cele mai bune abordări din statele membre. În condițiile crizei actuale, CESE îndeamnă statele membre să asigure și formarea gratuită în ceea ce privește utilizarea dispozitivelor digitale, gestionarea documentelor, căutarea unui loc de muncă și munca la distanță, oferind acces la măsuri de sprijin de criză și consiliere juridică pentru persoanele care se confruntă cu dificultăți economice și/sau cu risc de excluziune socială (7). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE crede într-o abordare cuprinzătoare pentru a face față provocărilor legate de migrație. Prin urmare, viitoarea inițiativă ar trebui să includă politici privind drepturile fundamentale, incluziunea socială și pe piața muncii, educația, cultura, justiția, sănătatea și locuințele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE condamnă încă o dată toate formele de violență împotriva femeilor și încurajează statele membre care nu au ratificat încă Convenția de la Istanbul să își reconsidere poziția (8) și solicită tuturor statelor membre să se asigure că femeile migrante care sunt victime ale violenței au acces egal cu femeile autohtone la servicii, sprijin și facilități adecvate. Persoanele imigrante care sunt victime ale violenței domestice ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita în mod confidențial statutul de imigrant legal, independent de cel care comite infracțiunea (9). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Femeile migrante sunt adesea supracalificate pentru locurile de muncă disponibile, rămân șomere și ajung să își piardă calificările și competențele (10). CESE încurajează și cu această ocazie crearea unor sisteme mai bune de evaluare a acreditărilor educaționale și furnizarea de programe de sprijin specifice fiecărui gen, care pot facilita intrarea femeilor migrante pe piața forței de muncă (cum ar fi educația și îngrijirea copiilor preșcolari), pentru a aborda aceste chestiuni (11). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Comitetul subliniază că femeile migrante nu reprezintă un grup omogen, în special în ceea ce privește competențele și calificările (12); este mai probabil ca ele să fie sub- sau supracalificate pentru locul lor de muncă, probabilitatea ca ele să dispună de un loc de muncă fiind, astfel, mai mică (13). Prin urmare, măsurile de integrare, politicile active și programele privind piața forței de muncă și economia socială ar trebui să includă cursuri de limbă, evaluarea competențelor și formare profesională (14). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Lucrătorii migranți casnici au devenit un pilon important al sistemelor de protecție socială, în special în domeniul îngrijirii pe termen lung a persoanelor în vârstă, iar femeile migrante în sectorul muncii casnice sunt cel mai adesea afectate în mod negativ (15). Iregularitățile – totale sau parțiale – privind ocuparea forței de muncă și nivelul scăzut al remunerației caracterizează în continuare acest sector; lucrătorii casnici beneficiază de un nivel de protecție a ocupării forței de muncă și de protecție juridică inferior în fața șomajului, a accidentelor sau a dizabilităților la locul de muncă, precum și în ceea ce privește maternitatea, ei fiind adesea victime ale izolării și excluziunii sociale, în special în cazul locurilor de muncă la domiciliu (16). CESE solicită luarea de măsuri urgente pentru a asigura o abordare integrată, care să vizeze armonizarea guvernanței pe mai multe niveluri a politicilor sociale și de ocupare a forței de muncă referitoare la munca casnică în întreaga UE, luând în considerare în același timp legăturile dintre politicile de îngrijire, de ocupare a forței de muncă și de migrație, precum și modul în care acestea afectează integrarea pe piața forței de muncă și condițiile de viață ale lucrătorilor casnici migranți. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE atrage atenția asupra faptului că femeile migrante sunt adesea obligate să trăiască izolat, devenind victime vulnerabile ale singurătății și ale violenței. În același timp, în cazul în care lucrează, ele sunt adesea suprasolicitate și, în plus, trebuie să suporte toate sarcinile de îngrijire din gospodărie. Întrucât aceste aspecte sunt abordate de politicile, măsurile și instrumentele privind egalitatea de gen, este esențial să se garanteze că femeile migrante beneficiază de același drept de acces la aceste instrumente de care dispun femeile autohtone. Este necesar să se dezvolte activități de informare și de sensibilizare mai sistematice pentru a se asigura că persoanele migrante și refugiații sunt conștienți de drepturile și obligațiile lor și să își consolideze încrederea în capacitatea administrației și a autorităților publice de a le proteja. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE consideră că, în contextul migrației și al integrării, egalitatea de gen joacă un rol la fel de important ca pentru restul societății europene, deoarece înglobează un set de drepturi fundamentale (și anume, toleranță, egalitate, libertatea de exprimare, de opinie și de religie etc.) care pot fi necunoscute refugiaților și altor migranți care provin din culturi și medii complet diferite. Prin urmare, egalitatea de gen ar trebui să devină unul dintre principalii piloni pentru integrare prin intermediul unor politici adaptate, bazate pe modele și măsuri de integrare. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE observă că implicarea familiilor de migranți și a părinților în comunitățile locale și școlare ar trebui să înceapă în primele etape după sosire, pentru a evita marginalizarea și alienarea ulterioară a copiilor și a tinerilor proveniți din familii de migranți. Un astfel de sprijin poate fi în beneficiul dobândirii timpurii a limbii vorbite în societatea-gazdă. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Prin urmare, CESE solicită Comisiei să dezvolte o comunicare și o coordonare mai bune și mai eficiente cu statele membre, cu autoritățile lor naționale, regionale și locale și cu organizațiile societății civile în elaborarea unor politici de integrare cuprinzătoare și în publicarea de rapoarte comparative cu privire la punerea lor în aplicare și promovarea în mod activ a schimbului de bune practici. În același timp, este de datoria instituțiilor UE să susțină valorile europene și să asigure respectarea legislației aplicabile în cazurile în care statele membre nu respectă legislația în domeniul drepturilor omului, aplică un tratament inuman migranților și/sau îi discriminează. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | CESE solicită Comisiei să instituie o serie de măsuri și instrumente pentru a sprijini statele membre și autoritățile lor naționale și locale, precum și partenerii sociali, ONG-urile și inițiativele individuale de combatere a ostilității împotriva migranților și a migrației în general și campaniile de dezinformare împotriva migrației, prin prezentarea beneficiilor pe care potențialii migranți le aduc societăților noastre. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | CESE subliniază necesitatea de a asigura colectarea de date adecvate și comparabile privind migrația la nivelul UE, la nivel național și, în special, la nivel local, inclusiv, dar fără a se limita la acestea, date defalcate în funcție de sex, vârstă, etnie și statutul migrației, durata încadrării în muncă, nivelul salariilor și progresul în carieră, pentru a asigura elaborarea unor politici adecvate, bazate pe date concrete. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Formarea lingvistică

| 5.1. | CESE consideră că formarea lingvistică nu ar trebui să fie un scop în sine – combinarea formării lingvistice cu cunoașterea culturii și cu implicarea la nivel de comunitate și societate ar asigura un proces de integrare mai reușit. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Din nefericire, doar câteva state membre aplică o abordare bazată pe nevoi în ceea ce privește învățarea limbilor prin deschiderea de cursuri către toți rezidenții cu competențe limitate în ceea ce privește limba. Mai multe state membre oferă acces la astfel de cursuri numai pentru beneficiarii de protecție umanitară. Programele de învățare a limbilor străine sunt rareori legate de ocuparea forței de muncă și se întâmplă rar ca cursurile de formare lingvistică să fie dedicate în mod specific unui loc de muncă, să aibă loc în perioadele de încadrare în muncă și la un nivel mai ridicat. În altele, migranții trebuie să plătească în avans pentru cursuri și li se rambursează doar dacă trec examenele finale. În plus, există diferențe mari nu numai în ceea ce privește abordarea și calitatea predării limbilor străine, ci și în ceea ce privește angajamentul migranților înșiși (17). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Prin urmare, CESE consideră că este important să existe orientări comune la nivelul UE pentru formarea lingvistică, pentru a asigura o abordare unitară și cuprinzătoare, care să reflecte nu numai diferitele nevoi și niveluri ale cursanților, ci și cerințele privind calificarea profesorilor. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | În plus, femeile cu responsabilități de îngrijire au dificultăți în a avea acces la cursuri de limbă, din cauza calendarului și a condițiilor specifice (costuri/locație) (18). Este esențial să se știe că, în special, femeile migrante ar trebui să beneficieze de o atenție sporită, ca urmare a unor lacune deosebit de mari în ceea ce privește educația lingvistică, din cauza limitărilor impuse femeilor în ceea ce privește accesul la educația generală în unele țări de origine. De exemplu, femeilor migrante ar putea să li se ofere servicii de îngrijire a copiilor pe perioada participării la cursurile de limbă, iar copiii lor de vârstă mică ar putea participa la cursuri de limbă și la clase de joacă, care s-au dovedit a fi foarte eficiente atât pentru învățarea limbii, cât și pentru integrare. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE consideră că este, de asemenea, de competența migranților să decidă ei înșiși pentru familiile și copiii lor care dintre strategiile de învățare a limbilor sunt cele mai potrivite pentru obiectivele lor în viață. Faptul că migranții pot alege între diferitele tipuri de adaptare implică faptul că este necesar să se ia măsuri pentru a asculta opiniile migranților și pentru a concepe și a gestiona cursuri personalizate. Este esențial ca formarea lingvistică să includă orientarea, informarea și explicarea obiectivelor și a beneficiilor formării lingvistice pentru viața lor, încurajând astfel migranții să fie mai activi și mai implicați în acest proces. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE consideră că ar fi util să se investigheze în continuare dacă Cadrul european comun de referință pentru limbi străine ar putea fi utilizat pentru a raționaliza procesul de formare lingvistică a migranților și pentru a asigura o abordare mai personalizată, deoarece aceasta ar putea nu numai să ușureze procesul de organizare, ci și să definească în mod clar care sunt așteptările cursanților. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | CESE subliniază că interpreții au un impact major asupra migrației și serviciilor de integrare ale unei persoane. Cu toate acestea, calificarea interpreților nu corespunde neapărat nevoilor migranților, plasând adesea femeile într-o poziție dezavantajată. Se recomandă, deci, ca formarea interpreților să fie raționalizată și să conducă la o certificare la nivel european. Ar trebui să se stabilească o colaborare cu universitățile din întreaga UE care oferă programe de studiu în domeniul serviciilor publice de interpretare. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | CESE consideră că competențele lingvistice, ocuparea forței de muncă și calitatea ocupării forței de muncă sunt interconectate și, prin urmare, cu cât competențele lingvistice sunt mai bune, cu atât este mai probabil ca o persoană nou-venită să aibă acces la locuri de muncă bune, la oportunități de educație și la o mai bună integrare în societate în general. Avantajele oferite de învățarea limbii comunității-gazdă sunt numeroase: de la un acces mai cuprinzător și mai bun la piața forței de muncă, la recunoașterea apartenenței de către restul comunității, până la sentimentul propriu de apartenență al migranților. Prin urmare, cele mai importante aspecte ale învățării limbilor străine sunt: utilizarea unei predări de înaltă calitate, pentru a face ca limbile să devină accesibile într-un mod convenabil și personalizat. Una din concluziile care se impun ca urmare a crizei cauzate de pandemia de COVID-19 este că ar trebui suplimentate investițiile în instrumente digitale, pentru a permite migranților să participe la cursuri online. |
| --- | --- |

5.8.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Mai multe detalii la: https://ec.europa.eu/migrant-integration/feature/what-measures-are-in-place-to-ensure-the-long-term-integration-of-migrants-and-refugees-in-europe.

1

(2)  Împreună în UE: Promovarea participării migranților și a descendenților acestora, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, 2017.

2

(3)  Avizul SOC/634 – Protecția minorilor migranți neînsoțiți în Europa, CESE (programat pentru sesiunea plenară din 16, 17 și 18 septembrie 2020).

3

(4)  „Legături între migrație și discriminare – O analiză juridică a situației în statele membre ale UE”, Rețeaua europeană de experți juridici în materie de egalitate de gen și nediscriminare, DG Justiție și Consumatori din cadrul Comisiei Europene, 2016.

4

(5)  „Ce înseamnă să fii o persoană de culoare în UE?” – Cel de al doilea sondaj privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, 2018.

5

(6)  Site-ul web european pentru integrare urmărește constant impactul COVID-19 asupra comunităților de migranți într-o serie de domenii-cheie de integrare în întreaga UE.

6

(7)  Manifestul privind incluziunea digitală, Rețeaua europeană a femeilor migrante, 16 iunie 2020.

7

(8)  JO C 240, 16.7.2019, p. 3.

8

(9)  Manual de legislație privind violența împotriva femeilor, DEW/DESA, Organizația Națiunilor Unite, 2009.

9

(10)  Valorificarea cunoștințelor privind migrația femeilor cu înaltă calificare, Organizația Internațională pentru Migrație, 2014.

10

(11)  JO C 242, 23.7.2015, p. 9

11

(12)  Noul Pact privind migrația în cadrul UE: Reamintind obligațiile juridice, Rețeaua europeană a femeilor migrante din Europa, 2020.

12

(13)  Site-ul european privind integrarea: Integrarea femeilor migrante, 12.11.2018, https://ec.europa.eu/migrant-integration/feature/integration-of-migrant-women.

13

(14)  Punctul 4.16 al avizului JO C 283, 10.8.2018, p. 1.

14

(15)  „Chestiuni ignorate: femeile migrante exploatate în sectorul muncii casnice” (Out of sight: migrant women exploited in domestic work), Agenția UE pentru drepturi fundamentale, 2018.

15

Out of sight: migrant women exploited in domestic work)

(16)  International migration paper, nr. 115, Organizația Internațională a Muncii, 2013.

16

International migration paper

(17)  https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/201915_early_language_support_wider_dissemination.pdf.

17

(18)  Avizul JO C 242, 23.7.2015, p. 9.

18

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/7

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Gestionarea diversității în statele membre ale UE”

(aviz exploratoriu)

(2021/C 10/02)

| Raportori: | Adam ROGALEWSKI


  Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Raportori:

Adam ROGALEWSKI

Carlos Manuel TRINDADE

| Solicitarea Președinției germane a Consiliului | Scrisoarea din 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 237/4/10 |

Solicitarea Președinției germane a Consiliului

Scrisoarea din 18.2.2020

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

9.9.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

237/4/10

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Prezentul aviz a fost solicitat de Președinția germană și se axează pe gestionarea diversității în raport cu migranții și cu minoritățile etnice din societate și de la locul de muncă. În prezentul aviz sunt analizate studii de caz privind patru state ale UE, reprezentând patru regiuni geografice: Europa de Nord (Finlanda), Europa Centrală și de Est (ECE) (Polonia), Europa Occidentală (Franța) și Europa de Sud (Italia). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul Economic și Social European (CESE) solicită utilizarea unei abordări holistice în politicile de gestionare a diversității. Astfel de politici trebuie să se axeze pe toate aspectele muncii și vieții de zi cu zi a grupurilor în cauză, inclusiv în ceea ce privește locurile de muncă, educația, serviciile publice, comunitățile locale și drepturile sociale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Gestionarea diversității ar trebui să țină cont de eterogenitate și de identitățile multiple. Migranții și minoritățile etnice nu sunt un grup omogen, iar recunoașterea caracterului intersecțional este esențială pentru dezvoltarea unor politici de succes în domeniul diversității. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Abordarea rasismului structural la nivelul tuturor instituțiilor impune justiție socială pentru minoritățile etnice și pentru migranți. În acest scop, CESE solicită UE și statelor membre să își intensifice eforturile juridice și politice de combatere a rasismului și a xenofobiei. Evenimentele globale recente demonstrează urgența acestei situații. Pandemia de COVID-19 exacerbează rasismul structural în Europa. Minoritățile etnice și migranții nu numai că sunt mai expuși bolilor, ci, în plus, sunt expuși unui risc sporit de inegalități asociate și au șanse mai mici să fie sprijiniți. Pe teritoriul Europei, protestele Black Lives Matter, care au urmat uciderii lui George Floyd în Statele Unite, arată că rasismul instituțional și xenofobia rămân înrădăcinate în societățile noastre europene. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În multe cazuri, migranții și minoritățile etnice sunt în prima linie a luptei împotriva pandemiei și a consecințelor acesteia și, totodată, suportă riscurile aferente într-o măsură disproporționată. Trebuie recunoscută contribuția acestora, iar strategia în materie de diversitate ar trebui să joace un rol important în acest sens. Recunoașterea contribuției lor ar trebui să includă asigurarea unor condiții de muncă de calitate, unor salarii echitabile și a protecției sociale. Migranții ar trebui să beneficieze de aceleași standarde de calitate în ce privește locuințele, educația și sănătatea ca cetățenii europeni. În plus, ar trebui puse în aplicare politici de protecție a migranților fără forme legale, cu participarea și aprobarea partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | UE și statele membre trebuie să asigure într-o manieră proactivă mai multe fonduri pentru gestionarea diversității în beneficiul tuturor cetățenilor, pentru justiție socială, drepturi fundamentale și economie. Nu trebuie să permitem ca pandemia de COVID-19 și criza economică să diminueze cheltuielile sau să reducă capacitatea statelor membre în acest domeniu. În special, partenerii sociali și organizațiile societății civile ar trebui să beneficieze de finanțare adecvată și de lungă durată pentru dezvoltarea și punerea în aplicare de politici privind diversitatea. Una dintre surse ar trebui să fie noul FSE+. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Politicile privind diversitatea ar trebui să abordeze problema utilizării insuficiente a competențelor. CESE își reiterează recomandările privind o mai bună recunoaștere a calificărilor, în special în sectorul sănătății și în cel al îngrijirii pe termen lung (1). Îmbunătățirile proceselor de calificare și de recunoaștere a antecedentelor educaționale ar trebui să respecte recomandările UNESCO, care îndeamnă la adoptarea unor cadre coerente, transparente și flexibile în ceea ce privește migranții și refugiații (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE evidențiază rolul important al serviciilor publice și al finanțării adecvate a acestora pentru protejarea diversității. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Comitetul invită UE și statele membre să asigure formări educaționale gratuite și universale, inclusiv cursuri de limbi străine, pentru a le permite migranților să participe pe deplin la piața muncii. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE solicită ca gestionarea diversității să fie integrată în diferitele domenii de politică ale UE și integrată în normele UE privind achizițiile publice, iar faptul că societățile dispun sau nu de politici de diversitate trebuie să reprezinte un criteriu de atribuire a contractelor de achiziții publice. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE evidențiază rolul esențial al partenerilor sociali în dezvoltarea, punerea în aplicare și evaluarea gestionării diversității. Cercetările și studiile de caz prezentate demonstrează că negocierile colective și dialogul social sunt esențiale și că sunt șanse mai mari ca locurile de muncă în care există sindicate să dispună de politici în materie de incluziune și de practici mai bune în ceea ce privește combaterea discriminării. În plus, sindicatele și organizațiile angajatorilor joacă un rol important în capacitarea lucrătorilor migranți și a antreprenorilor din cadrul structurilor lor prin mecanisme speciale de sprijin. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE evidențiază rolul important al organizațiilor societății civile și al grupurilor de susținere și promovare axate pe drepturile migranților și ale minorităților etnice. Organizațiile conduse de migranți solicită în mod explicit un dialog structurat și o participare semnificativă în toate etapele politicii privind migrația forței de muncă și ocuparea forței de muncă ce au un impact asupra lucrătorilor migranți și a celor aparținând minorităților etnice. Pentru ca gestionarea diversității să aibă sens, toate părțile interesate trebuie să fie incluse în dialogul social și civil. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Comitetul încurajează angajatorii ca, în colaborare cu sindicatele, să dezvolte strategii solide pentru gestionarea diversității, care să depășească declarațiile de responsabilitate socială a întreprinderii (RSI) și, printr-o monitorizare adecvată, să asigure schimbarea. În special, angajatorii ar trebui ajutați să folosească seturile de instrumente și metodologiile existente, precum cele dezvoltate de Rețeaua europeană împotriva rasismului (ENAR). Angajatorii ar trebui să își propună să aplice politicile în materie de diversitate la nivelul întregului lanț de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Pentru a dezvolta strategii cuprinzătoare în vederea abordării rasismului sistemic și a promovării diversității, statele membre ar trebui să elaboreze planuri naționale de acțiune împotriva rasismului, astfel cum s-a propus în cadrul Conferinței Mondiale a ONU împotriva rasismului, care a avut loc în Africa de Sud, în 2018 (3). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE solicită Comisiei să dezvolte de urgență un nou plan privind incluziunea resortisanților țărilor terțe, întrucât cel anterior a expirat în 2018. În plus, în propunerea de Pact privind azilul și migrația ar trebui integrate acțiuni pozitive pentru consolidarea incluziunii migranților. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Comitetul este de părere că trebuie îmbunătățite colectarea datelor și monitorizarea politicilor în materie de diversitate pe piața muncii, la nivelul statelor membre și al UE. Fără îmbunătățirea colectării datelor, nu vom putea monitoriza și îmbunătăți strategiile relevante. În acest scop, CESE solicită tuturor părților interesate să colaboreze în vederea îmbunătățirii colectării datelor privind participarea pe piața muncii a lucrătorilor migranți și a celor aparținând minorităților etnice. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Incluziunea și diversitatea sunt esențiale pentru democrație. Locurile noastre de muncă și societățile noastre devin mai democratice atunci când minoritățile etnice și migranții participă în cadrul societății civile, al sindicatelor și al proceselor democratice oficiale, precum alegerile. Pentru a promova cetățenia activă, statele membre ar trebui să îi încurajeze pe migranți să participe în mod activ nu numai pe piața muncii, ci și în procesele decizionale, cum ar fi cele politice. Pentru a promova diversitatea în societățile noastre, este important să asigurăm emanciparea migranților, astfel încât aceștia să poată participa la alegerile locale în aceleași condiții ca cetățenii UE și să poată reprezenta comunitățile locale. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Instituțiile UE, inclusiv CESE, ar trebui să conducă prin exemplu în ceea ce privește gestionarea diversității, inclusiv crescând numărul de membri și de membri ai personalului care provin din rândul minorităților etnice (4). Un exemplu bun este avizul Comitetului privind egalitatea de gen (5), care a condus la instituirea unui grup intern privind egalitatea de gen. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Introducere

| 2.1. | În scopul prezentului aviz, termenul „migranți” se referă la persoanele născute în altă țară decât cea în care locuiesc în prezent, inclusiv la cetățeni europeni și la resortisanți ai țărilor terțe. Termenul „minorități etnice” se referă la persoane care provin din rândurile unei minorități rasiale, etnice sau religioase, care sunt născute în țara lor de reședință. Avizul folosește termenul „incluziune”, care are o conotație pozitivă mai puternică, în locul termenului „integrare”, care este folosit, de asemenea, pe scară largă în discursul privind diversitatea. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Rasismul și discriminarea pot fi individuale și pot implica acte precum tratamentul inegal, hărțuirea sau infracțiunile motivate de ură. De asemenea, ele pot fi structurale și pot implica o discriminare instituțională, concretizată în inegalități pe piața muncii, sau excluderea de la drepturile sociale, ca urmare a statutului neregulamentar din punct de vedere profesional sau al migrației (6). Prin urmare, politicile în materie de diversitate ar trebui să acorde o atenție deosebită grupurilor rasializate – comunități marginalizate care se confruntă cu rasism structural sau instituțional, discriminare sau stabilirea de profiluri (profiling) ca o consecință a faptului că aparțin unor grupuri etnice sau religioase. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ca bună practică, gestionarea diversității la locul de muncă implică o colaborare între întreprinderi și sindicate, prin negociere colectivă – cu sprijinul ONG-urilor și al guvernelor – pentru a dezvolta în comun strategii menite să îmbunătățească incluziunea și egalitatea forței de muncă. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită întreprinderilor din statele membre cu un nivel scăzut al practicii de negocieri colective, precum și microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, care angajează, de asemenea, mulți migranți și membri ai unor minorități etnice și care ar trebui sprijinite, prin intermediul dialogului social, să dezvolte politici de diversitate. Această abordare impune o evaluare participativă a obstacolelor în calea diversității și a incluziunii la locul de muncă, precum și a modului în care vor fi gestionate, monitorizate și evaluate aceste aspecte. Strategiile pot viza abordarea structurilor organizatorice care au impact din punctul de vedere al discriminării (precum practicile în materie de recrutare și de angajare), asigurarea diversității la nivelul structurilor de guvernanță și colectarea de date pentru raportarea rezultatelor referitoare la păstrarea personalului, la evoluția în carieră și la egalitatea de tratament. De asemenea, strategiile de gestionare a diversității pot include evaluarea mecanismelor de soluționare a conflictelor și de reclamații interne, în cazul cărora conducerea, după consultarea sindicatelor, stabilește proceduri clare pentru investigarea reclamațiilor și pentru luarea măsurilor corespunzătoare pentru remedierea oricăror încălcări ale drepturilor, protejându-i totodată pe reclamanți împotriva represaliilor. Printre activități se pot număra organizarea de cursuri de formare, instituirea de grupuri de sprijin și dezvoltarea de programe de mentorat. În plus, politicile în domeniul diversității pot încuraja minoritățile etnice și migranții să participe la organisme consultative la locul de muncă, precum consiliile din cadrul locurilor de muncă. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Au trecut 20 de ani de la adoptarea Directivei 2000/43/CE privind egalitatea rasială. Această directivă a instituit un cadru european pentru promovarea egalității de tratament între persoane, indiferent de originea lor rasială sau etnică, și a instituit acțiuni pozitive (gestionarea diversității). Tot 20 de ani au trecut de la adoptarea Directivei-cadru privind egalitatea (Directiva 2000/78/CE), pentru combaterea discriminării la locul de muncă. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste directive nu previne în mod explicit discriminarea structurală pe criteriul cetățeniei sau al țării de origine și, ca atare, nu oferă migranților o protecție suficientă împotriva discriminării. În plus, Consiliul nu a reușit să adopte așa-numita „directivă orizontală”, menită să protejeze populația împotriva discriminării din diferite motive, atât la locul de muncă, cât și în afara acestuia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | De asemenea, combaterea discriminării și promovarea egalității sunt incluse în tratatele UE și în Pilonul european al drepturilor sociale. În 2004, Consiliul a adoptat principiile de bază comune pentru politica de integrare a imigranților în UE. Pe baza acestor principii, Declarația de la Zaragoza, adoptată în 2010, a evidențiat necesitatea dezvoltării unei noi agende privind integrarea și a instituit un set de indicatori pentru analizarea și monitorizarea integrării migranților în Europa (7). Ca urmare a acestui proces, a fost instituit site-ul web european privind integrarea (EWSI), o resursă fundamentală pentru cercetările comparative, pentru monitorizarea strategiilor de integrare a migranților la nivel național și pentru evaluarea celor mai bune practici (8). De asemenea, în cadrul acestui proces a fost instituită Rețeaua de integrare europeană (EIN), ce reunește reprezentanți ai ministerelor responsabile pentru integrarea migranților din toate statele membre ale UE, plus Islanda și Norvegia, care se consultă cu Comisia în ceea ce privește politica de integrare (9). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În 2010, Comisia a creat Platforma UE a cartelor diversității (10), care încurajează organizațiile să dezvolte și să pună în aplicare politici în materie de diversitate și de incluziune și care oferă un loc pentru a face schimb de experiențe și bune practici. În prezent, există 24 de carte europene ale diversității. Prin semnarea unei carte, o organizație se angajează în mod voluntar să promoveze diversitatea și egalitatea de șanse la locul de muncă. Calitatea de semnatar al unei carte a diversității asigură accesul la o vastă rețea de organizații similare, la publicații și la instrumente de sprijin pentru standardizare, măsurare și monitorizare. |
| --- | --- |

2.6.

| 3. | Observații generale |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Situația migranților și a minorităților etnice s-a deteriorat în ultima vreme și asistăm la un număr sporit de atacuri asupra acestor grupuri, precum și la o intensificare a discursului urii, alimentată de prejudecăți rasiste și xenofobe. UE trebuie să întreprindă urgent mai multe acțiuni în această privință, iar o metodă constă în promovarea gestionării diversității. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În plus, solicitanții de azil și afluxurile de migrație au exercitat presiuni asupra capacității serviciilor de integrare din statele membre. Fondurile din următorul CFM, precum FSE+, ar trebui să dispună de o capacitate financiară sporită pentru sprijinirea politicilor de incluziune. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | O cercetare recentă pentru Comisia Europeană arată că, în medie, la nivelul tuturor statelor membre ale UE, 13 % dintre lucrătorii cu „profesii-cheie” sunt imigranți, iar migranții din afara UE sunt suprareprezentați în locuri de muncă din sectoare esențiale, de primă linie, precum asistența medicală, alimentația, distribuția și transporturile (11). Dovezile recente colectate de ENAR arată că criza a avut consecințe negative semnificative pentru minoritățile etnice în ceea ce privește locuințele, abuzurile din partea poliției, ocuparea forței de muncă, asistența medicală, discursul urii și capacitatea rețelelor societății civile de a le susține (12). În multe cazuri, migranții și minoritățile etnice sunt în prima linie a luptei împotriva pandemiei și a consecințelor acesteia și, totodată, suportă riscurile aferente într-o măsură disproporționată. Trebuie recunoscută contribuția acestora, iar strategia în materie de diversitate ar trebui să joace un rol important în acest sens. Recunoașterea contribuției lor ar trebui să includă asigurarea unor condiții de muncă de calitate, unor salarii echitabile și a protecției sociale. Migranții ar trebui să beneficieze de aceleași standarde de calitate în ce privește locuințele, educația și sănătatea ca cetățenii europeni. În plus, ar trebui puse în aplicare politici de protecție a migranților fără forme legale, cu participarea și aprobarea partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Este importantă o abordare intersecțională în ceea ce privește politicile în materie de diversitate. Minoritățile etnice și migranții nu reprezintă un grup omogen. Multe dintre aceste persoane sunt femei – în ultima vreme, asistăm la o puternică feminizare a migrației. Unele dintre aceste persoane sunt tinere, sunt religioase, au o dizabilitate sau aparțin comunității LGBTIQ+. Deseori, ele se confruntă cu multiple forme de discriminare, determinate de prejudecățile instituționale și structurale. Acest lucru se întâmplă mai ales în cazul accesului pe piața muncii și al segregării profesionale, de exemplu în funcție de statutul de rezident al persoanei, de practicile de angajare și de prejudecățile rasiste privind persoanele de anumite cetățenii, religii sau etnii. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Asigurarea accesului universal la serviciile publice este o componentă importantă a incluziunii. În numeroase cazuri, migranții și comunitățile minorităților etnice beneficiază de servicii ale sectorului public. În alte cazuri, aceștia sunt angajați în sectorul public, care are responsabilități specifice în ceea ce privește promovarea egalității. Cu toate acestea, numeroși migranți, în special solicitanții de azil și grupurile rasializate, se confruntă și cu bariere semnificative la accesarea serviciilor publice. Ca urmare a privatizării și a lipsei generale a investițiilor în serviciile publice, autoritățile se confruntă, de asemenea, cu provocări majore în asigurarea unor politici de egalitate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Numeroși migranți desfășoară activități inferioare competențelor sau calificărilor lor. Cauzele acestei situații sunt deseori de natură structurală, de exemplu atunci când nu sunt recunoscute educația, calificările și competențele dobândite în afara UE, ceea ce conduce la discriminări în ceea ce privește practicile de angajare și la segmentare profesională. Competențele lingvistice insuficiente sunt deseori percepute drept un obstacol în calea ocupării forței de muncă, însă avantajele diversității culturale și lingvistice pe care o aduc lucrătorii migranți la locul de muncă sunt deseori ignorate. Gestionarea diversității poate contribui la soluționarea acestei probleme și, în acest mod, poate spori productivitatea generală a forței de muncă. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Politicile în materie de diversitate ar trebui puse în aplicare nu numai ca o strategie de incluziune pentru un anumit grup, ci și ca un instrument de educație pentru populația UE în general. În acest scop, ar trebui să se acorde mai multă atenție educării persoanelor în vârstă și tinerilor în materie de diversitate etnică și migrație, inclusiv în ceea ce privește contribuția vitală a acestor aspecte la cultura, societatea și economia noastră. În plus, programele școlare ar trebui să se concentreze mai mult pe rasism, care cuprinde și rasismul structural. UE, împreună cu statele membre, și cu participarea activă a partenerilor sociali și organizațiilor comunitare, ar trebui să inițieze campanii de informare pentru promovarea diversității și combaterea rasismului la nivel european și național. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Educația și formarea sunt importante și pentru consolidarea incluziunii comunităților de migranți și de minorități etnice. Formarea ar putea să cuprindă și voluntariatul sau instituirea unor diverse programe de mentorat, în care mentorii să fie cetățeni locali sau chiar migranți. Criza provocată de COVID-19 a arătat importanța sensibilizării cu privire la sănătate în rândul comunităților de migranți, pentru ca acestea să se protejeze de pandemie. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Numeroși parteneri sociali și organizații ale societății civile se implică în gestionarea diversității la nivelul propriilor structuri, de exemplu prin comitete ale migranților sau prin grupuri cu organizare autonomă din cadrul sindicatelor. Astfel de structuri nu contribuie doar la stimularea activismului în materie de drepturi civile, ci și la îmbunătățirea democrației la locul de muncă și în întreaga societate (13). Migranții care nu au drept de vot nu pot participa la decizii democratice în țara lor de reședință decât prin intermediul organizațiilor societății civile și al sindicatelor. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Cu sprijin adecvat, lucrătorii migranți contribuie nu numai la economie, ci și la justiția socială. Situațiile în care sindicatele au organizat lucrătorii migranți arată că aceștia pot fi mai proactivi decât alți lucrători în mobilizarea pentru obținerea justiției sociale și a unor condiții de muncă mai bune pentru toată lumea (14). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Învățarea limbii joacă un rol important în incluziunea migranților (15). Toate țările impun o bună cunoaștere a limbii pentru a deveni cetățean, însă puține oferă cursuri de limbă în mod gratuit (16). UE și statele membre ar trebui să ofere cursuri gratuite de limbă pentru migranții care intenționează să devină cetățeni. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Uneori, gestionarea diversității este inclusă în politicile în materie de RSI ale angajatorilor și este încurajată de unele state membre. Deși politicile în domeniul RSI ar putea fi folosite pentru a sprijini principiile de gestionare a diversității, în absența colaborării cu sindicatele și cu societatea civilă, este problematic să ne bazăm exclusiv pe aceste politici pentru a asigura gestionarea diversității. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Unele state membre renunță la strategiile în materie de diversitate. În special, țările din Europa Centrală și de Est folosesc un model de migrație a lucrătorilor-oaspeți care permite în principal vize de scurtă ședere pentru lucrătorii străini. Nu numai că acest model s-a dovedit ineficient din punct de vedere economic, ci, în plus, a susținut discriminarea și xenofobia (17). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Datele privind istoricul etnic și de migrație al lucrătorilor din UE sunt limitate. Totuși, aceste date sunt fundamentale pentru a monitoriza și a îmbunătăți diversitatea în ceea ce privește recrutarea, parcursurile profesionale și păstrarea lucrătorilor. Deși recunoaște că există unele preocupări cu privire la faptul că colectarea unor astfel de date ar putea fi ea însăși o formă de discriminare, CESE subliniază că legislația UE permite colectarea de date privind egalitatea în cazul în care astfel de date sunt furnizate în mod voluntar și în conformitate cu standardele de protecție a datelor, inclusiv în ceea ce privește confidențialitatea (18). Pentru ca politicile în materie de egalitate să fie eficace, angajatorii trebuie să urmărească abordări bazate pe cele mai bune practici în ceea ce privește gestionarea diversității, care să includă colectarea de date privind egalitatea în scopul combaterii discriminării la locul de muncă. Colectarea de date cu caracter personal sensibile privind apartenența etnică, religia și migrația ar trebui să aibă loc numai cu garanții adecvate, care să asigure consimțământul în cunoștință de cauză, autoidentificarea, participarea voluntară, respectarea vieții private și confidențialitatea datelor cu caracter personal și în consultare cu grupurile expuse riscului de discriminare. Diverși angajatori, precum și numeroase sindicate și organizații ale societății civile aplică deja o astfel de abordare, pentru a promova incluziunea și a îmbunătăți diversitatea în rândul forței de muncă și al membrilor lor. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Este nevoie de o schimbare a discursului în ceea ce privește gestionarea diversității, mai ales în legătură cu întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Diversitatea ar trebui să fie o investiție cu beneficii pe termen lung și să nu fie considerată o sarcină administrativă pentru IMM-uri sau să se limiteze la întreprinderile multinaționale cu bugete consistente. Toate întreprinderile, mai ales cele care își desfășoară activitatea în sectoare cu un procent ridicat de lucrători migranți și din rândul minorităților etnice, precum serviciile de alimentație publică, sectorul ospitalității și sectorul construcțiilor, ar trebui să pună în aplicare politici de incluziune, cu participarea sindicatelor. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Gestionarea diversității nu ar trebui să însemne doar atingerea unor cote, ci și eliminarea într-o manieră proactivă a obstacolelor de la locul de muncă ce creează inegalitate rasială. Rasismul structural generează situații în care lucrătorii ce provin din rândul minorităților etnice sau au un istoric de migrație sunt angajați într-o măsură disproporționată pe posturi precare, mai periculoase, slab plătite și temporare, comparativ cu lucrătorii albi. Cazurile de discriminare rasială indirectă sunt greu de urmărit din punct de vedere juridic, iar rasismul instituțional este și mai greu de demonstrat. Atunci când sunt luate în serios, strategiile de gestionare a diversității pot constitui un instrument eficace de eliminare a discriminării bazate pe istoricul rasial și de migrație. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Comparație între strategiile de gestionare a diversității din patru țări

| 4.1. | Între Franța, Italia, Finlanda și Polonia există diferențe semnificative în ceea ce privește modelele de migrație, situația pieței muncii și statutul minorităților etnice. Cu toate acestea, toate cele patru țări se confruntă cu provocări comune în ceea ce privește discriminarea structurală. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Un factor comun în toate cele patru țări este segmentarea pieței muncii, din cauza căreia lucrătorii migranți sunt concentrați în locuri de muncă slab plătite și precare. Situația cea mai gravă se înregistrează în Italia, urmată de Franța. Și Polonia se îndreaptă în aceeași direcție. În aceste țări, societatea civilă solicită reglementarea statutului migranților. În Finlanda, există dovezi privind un decalaj salarial semnificativ între migranți și finlandezii albi, însă datele sunt anterioare Legii privind combaterea discriminării, adoptată în 2014. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Intersecția dintre discriminarea pe criterii de gen și istoricul de migrație al femeilor este un aspect semnificativ în toate țările, iar datele arată că femeile de culoare înregistrează cele mai ridicate rate de discriminare la ocuparea forței de muncă, comparativ cu femeile europene albe și cu bărbații din aceleași grupuri etnice. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Gradul de implicare a guvernelor, a angajatorilor și a societății civile în ceea ce privește gestionarea diversității variază de la o țară la alta. În toate cele patru țări sunt în vigoare carte ale diversității, în cadrul Platformei UE a cartelor diversității. În 2015, Franța a adoptat un plan național antirasism, care promovează dialogul social. Totuși, Finlanda implementează o abordare fermă în materie de reglementare, potrivit căreia discriminarea este considerată o infracțiune în codul penal, iar angajatorii cu peste 30 de angajați au obligația legală de a dezvolta planuri de promovare a egalității la locul de muncă. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Marginalizarea minorităților roma și sinti reprezintă un aspect comun în toate cele patru țări, acestea constituind grupul care se confruntă cu cele mai ridicate niveluri de discriminare la ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În cadrul unui program de cercetare desfășurat împreună cu Belgia și Suedia, organizat prin Carta diversității pe care a adoptat-o, Italia colaborează cu angajatori și cu persoane aflate în căutarea unui loc de muncă și partajează bune practici în ceea ce privește strategiile de incluziune pe piața muncii. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În Polonia, politicile de incluziune a migrației sunt elaborate în mod autonom de unele ONG-uri, comunități locale și organizații ale partenerilor sociali. Din cauza fragmentării pieței muncii, este dificil ca inițiativele existente să ajungă la migranți și să le protejeze drepturile. Limba nu pare să fie o problemă atât de mare, deoarece majoritatea migranților provin din Ucraina, a cărei limbă este similară cu polona. |
| --- | --- |

4.7.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 487, 28.12.2016, p. 7.

1

(2)  GEM (2018), Documentul de politică nr. 37, UNESCO.

2

(3)  Suedia, Țările de Jos și Franța sunt exemple de țări care au adoptat recent astfel de politici.

3

(4)  A se vedea discursul Președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, din 17 iunie 2020.

4

(5)  JO C 240, 16.7.2019, p. 3.

5

(6)  ENAR, Shadow Report: Racism and Discrimination in Europe 2013-2017 (Raport alternativ: rasismul și discriminarea în Europa 2013-2017).

6

Shadow Report: Racism and Discrimination in Europe 2013-2017

(7)  Conferința ministerială europeană privind incluziunea, 16.4.2010.

7

(8)  EWSI.

8

(9)  EIN.

9

(10)  Comisia Europeană, Platforma UE a cartelor diversității.

10

(11)  Fasani, F. & Mazza, J. (2020), Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response (Lucrătorii-cheie imigranți: contribuția lor la răspunsul Europei în fața pandemiei de COVID-19), notă de informare JRC120537, Comisia Europeană.

11

Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response

(12)  ENAR (2020), Document privind impactul pandemiei de COVID-19.

12

(13)  Rogalewski, A. (2018). Organising and mobilising Central and Eastern European migrant women working in care. Transfer: European Review of Labour and Research, 24(4), 421-436.

13

Organising and mobilising Central and Eastern European migrant women working in care. Transfer: European Review of Labour and Research

(14)  Ibid.

14

(15)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Together in the EU – Promoting the participation of migrants and their descendants (Împreună în UE: Promovarea participării migranților și a descendenților acestora), 2017.

15

Together in the EU – Promoting the participation of migrants and their descendants

(16)  www.sirius-project.eu.

16

(17)  Penninx, R., Roosblad, J. (eds) (2000) Trade Unions, Immigration and Immigrants in Europe 1960-1993. A Comparative Study of the Attitudes and Actions of Trade Unions in Seven West European Countries (Sindicatele, imigrația și imigranții în Europa 1960-1993. Un studiu comparativ al atitudinilor și acțiunilor sindicatelor în șapte țări din Europa de Vest). New York: Berghahn.

17

Trade Unions, Immigration and Immigrants in Europe 1960-1993. A Comparative Study of the Attitudes and Actions of Trade Unions in Seven West European Countries

(18)  ENAR (2016), Equality Data Collection: Facts and Principles (Colectarea de date privind egalitatea: date și principii).

18

Equality Data Collection: Facts and Principles

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/14

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Dialogul social ca pilon important al sustenabilității economice și al rezilienței economiilor, ținând seama de influența unei dezbateri publice animate în statele membre”

[aviz exploratoriu]

(2021/C 10/03)

| Raportori: | Cinzia DEL RIO


  Vladimíra DRBALOVÁ


  René BLIJLEVENS |
| --- | --- |

Raportori:

Cinzia DEL RIO

Vladimíra DRBALOVÁ

René BLIJLEVENS

| Solicitare din partea Președinției germane a Consiliului | Scrisoarea din 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 252/0/5 |

Solicitare din partea Președinției germane a Consiliului

Scrisoarea din 18.2.2020

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

9.9.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

252/0/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Dialogul social, la nivel național și european, joacă un rol esențial în definirea unor politici economice, sociale și de ocupare a forței de muncă care promovează convergența în sens ascendent a condițiilor de viață și de muncă din toate statele membre. Gestionarea crizelor, anticiparea și gestionarea schimbărilor, planificarea pe termen lung, capacitatea de inovare și de monitorizare a tranzițiilor digitale și ecologice, buna guvernanță a întreprinderilor și cooperarea bazată pe încredere între partenerii sociali – susținută de drepturile lucrătorilor la informare, consultare și participare – fac parte din același cadru european care își propune să răspundă în mod eficace la provocările cu care se confruntă Europa și, de asemenea, să abordeze criza provocată de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dialogul social a evoluat: economiile și procesele de producție din ce în ce mai globalizate și mai interconectate, precum și impactul comerțului duc la intensificarea relațiilor transnaționale cu întreprinderile multinaționale și lanțurile de aprovizionare globale la diferite niveluri, ceea ce necesită o abordare comună și coordonată la nivel european. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recunoaște că un dialog social eficace trebuie să includă: parteneri sociali reprezentativi și legitimi, care să dispună, pentru a participa, de cunoștințe, capacitate tehnică și acces în timp util la informațiile relevante; voința politică și angajamentul de a se implica în dialogul social; respectarea drepturilor fundamentale în ceea ce privește autonomia partenerilor sociali, a libertății de asociere și de negociere colectivă, care rămân în centrul relațiilor de muncă, precum și un cadru juridic și instituțional care să sprijine procesele de dialog social, cu instituții care să funcționeze corespunzător. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dialogul social european este o componentă inalienabilă a modelului social european și este consacrat în tratat, sprijinit de legislația UE și recunoscut în Pilonul european al drepturilor sociale. CESE încurajează partenerii sociali europeni să valorifice toate posibilitățile oferite de tratat pentru a se angaja în negocieri menite să abordeze noile teme și schimbările rapide de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale va analiza modalitățile de consolidare a dialogului social și a negocierilor colective. Implicarea partenerilor sociali în procesul semestrului european ar trebui considerată esențială pentru obținerea unor rezultate eficace; datele arată însă că, în unele țări, această implicare este fragmentată sau inexistentă, în ciuda recomandărilor directe specifice adresate fiecărei țări de Comisia Europeană. Având în vedere rolul important pe care îl va avea semestrul european în punerea în aplicare a CFM 2021-2027 și a programului „Next Generation EU”, CESE solicită introducerea unui mecanism care să acorde partenerilor sociali dreptul de a fi consultați atât la nivelul UE, cât și la nivel național. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE îndeamnă Comisia Europeană ca, în consultare cu partenerii sociali de la nivel european, să furnizeze, prin intermediul inițiativelor europene, criterii clare și transparente privind punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat social sectoriale, astfel cum prevede articolul 155 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Învățămintele desprinse din crizele anterioare sunt următoarele: țările cu instituții de dialog social și sisteme de relații industriale solide au mai multe șanse de a formula răspunsuri tripartite rapide și eficiente. Implicarea promptă și eficace a partenerilor sociali și sprijinul acordat de guverne sunt factori esențiali în abordarea consecințelor imediate ale crizei, pe lângă planificarea pe termen mai lung a redresării, pentru a proteja și promova ocuparea forței de muncă prin crearea de întreprinderi durabile și prin investiții sociale. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ar trebui să se acorde prioritate sferei pe care o acoperă negocierile colective și desfășurării acestui proces la toate nivelurile. Includerea grupurilor vulnerabile de lucrători și cetățeni în sistemele de protecție socială ar trebui să reprezinte o prioritate de politică publică. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Buna guvernanță corporativă bazată pe dialog social, negocierea colectivă și respectarea drepturilor lucrătorilor la informare, consultare și participare pot face posibilă atingerea unor obiective economice pozitive, și a unor obiective sociale și de mediu. Facilitarea luării în cunoștință de cauză a unor decizii de către conducere cu privire la probleme de interes direct pentru lucrători contribuie la crearea unui model de afaceri viabil și mai echitabil. Acest lucru contribuie la promovarea modelului social european, care este un motor al competitivității întreprinderilor europene. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Globalizarea și dezvoltarea proceselor de producție transnaționale au schimbat modul în care sunt structurate fluxurile de informații în jurul unei întreprinderi. Drepturile lucrătorilor în materie de informare, consultare și participare sunt recunoscute în legislația UE și sunt fundamentale pentru un dialog social eficace; calitatea și eficacitatea comitetelor europene de întreprindere în procesele de restructurare transnaționale trebuie îmbunătățite; deficiențele trebuie remediate în vederea consolidării democrației la locul de muncă și trebuie puse în aplicare măsuri de asigurare a respectării legislației, însoțite de sancțiuni eficace și proporționale. CESE a solicitat deja un cadru armonizat la nivelul UE în ceea ce privește participarea lucrătorilor în consiliile de administrație, luându-se totodată în considerare diferențele de la nivel național și de la nivelul întreprinderilor. Din păcate, dreptul european privind societățile comerciale, în forma adoptată, nu a abordat această propunere. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE încurajează soluții flexibile, orientate spre obiective, bazate pe negocieri între angajatori și reprezentanții lucrătorilor la nivelul corespunzător, pentru definirea modalităților specifice de informare, de consultare și de participare, asigurând în același timp condiții echitabile și o protecție minimă adecvată. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE solicită măsuri la nivel european și național pentru a asigura respectarea dreptului la informare și consultare în procesele de restructurare rezultate ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | În gestionarea crizei postpandemice, CESE recomandă cu fermitate: (i) implicarea corespunzătoare a partenerilor sociali în elaborarea și punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare; (ii) o mai bună cooperare între partenerii sociali și Comisia Europeană în vederea asigurării unei utilizări coerente a resurselor europene; (iii) promovarea de către Comisia Europeană a instituirii unui nou instrument financiar temporar pentru a sprijini activitățile extraordinare necesare în faza de redresare, astfel cum au propus în comun partenerii sociali europeni. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Dialogul social: cum poate fi promovat și dezvoltat în continuare

| 2.1. | Președinția germană a solicitat CESE ca în prezentul aviz să pună accentul pe modul în care conceptul de dialog social, în special formele tripartite de dialog social, poate merge mai departe de negocierea colectivă. Dialogul social tripartit – la fel ca dialogul social bipartit – este un instrument-cheie pentru o guvernanță solidă a oricărui proces de schimbare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pentru a evalua rolul pe care dialogul social și modelele participative îl pot juca în promovarea convergenței economice și sociale ascendente, iar în perioade de criză, cum este și cea actuală, în scopul de a contribui la răspunsul la impactul pandemiei de COVID-19 asupra societăților și economiilor noastre, este util să amintim evoluția conceptului de dialog social la nivel internațional și european. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Rolul partenerilor sociali autonomi și reprezentativi a fost pe deplin recunoscut în convențiile fundamentale ale OIM încă de la început, însă rolul dialogului social în conceperea politicilor sociale și economice și în monitorizarea punerii lor în aplicare a evoluat în paralel cu schimbările înregistrate la nivelul societăților noastre și al proceselor rapide de globalizare. Necesitatea includerii tuturor părților interesate (1) de la nivel transnațional, național și local încurajează noi forme de consultare și participare la procesele de elaborare a politicilor, care pot avea loc la diferite niveluri, în funcție de circumstanțele naționale, dar și de evoluțiile regionale, cum ar fi procesul european de integrare. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Conform definiției OIM (2), dialogul social cuprinde toate tipurile de negocieri, consultări sau schimburi de informații între reprezentanții guvernelor, ai angajatorilor și ai lucrătorilor, sau în rândul acestora, pe teme de interes comun legate de politica socială, economică sau în domeniul muncii. El poate exista ca proces tripartit – cu implicarea directă a guvernului, precum și ca proces bipartit – între reprezentanții angajatorilor și ai lucrătorilor, sau, mai recent, poate avea un caracter transfrontalier (3) – ceea ce implică un dialog social transnațional în întreprinderile multinaționale și la nivelul lanțurilor de aprovizionare globale, în contextul unei economii tot mai globalizate și mai interconectate. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE este implicat într-o activitate continuă în ceea ce privește necesitatea unei abordări consecvente la nivelul UE pentru a stabili o legătură între respectarea drepturilor omului, implementarea ODD și investițiile durabile în operațiunile economice și comerciale din întreaga lume și pentru a ține seama de impactul relațiilor transnaționale tot mai importante cu întreprinderile multinaționale, în care sunt implicați partenerii sociali. Aceste subiecte sunt deosebit de relevante într-o serie de avize specifice, cum ar fi cele privind diligența necesară și munca decentă în lanțurile de aprovizionare globale, solicitate CESE de către Președinția germană și de către PE, în urma discuțiilor lansate în cadrul reuniunilor la nivel înalt G7 și G20 din 2015 și 2016. Uniunea Europeană dispune de un cadru de reglementare a standardelor economice, sociale și de mediu de bază, care reprezintă un element-cheie al competitivității europene. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Totuși, principala provocare constă în sprijinirea acestui dialog printr-un cadru instituțional în vederea garantării unui proces regulat de dialog și consultare cu părțile interesate. Din păcate, acest lucru nu se întâmplă în majoritatea țărilor din întreaga lume și în câteva țări europene, unde dialogul social este un exercițiu ocazional și fragmentat. Rolul statului în cadrul mecanismelor tripartite este esențial și nu poate fi unul pasiv (4). Statul are responsabilitatea de a crea condițiile corespunzătoare, cadrul juridic și instituțional pentru o astfel de consultare și un climat politic și civil care să permită participarea partenerilor sociali reprezentativi și legitimi, recunoscând rolul lor. Din păcate, în unele țări europene, procesele de dialog social au fost slăbite, iar autonomia partenerilor sociali a fost subminată (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | O acțiune fermă și decisivă a UE de a adopta o abordare mai favorabilă practicilor-cadru de consultare ar fi binevenită (6). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | CESE monitorizează cu regularitate dezvoltarea, asigurarea respectării și calitatea dialogului social în multe dintre avizele sale. Partenerilor sociali le revine un rol specific (7) în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor care afectează în mod direct sau indirect ocuparea forței de muncă și piețele forței de muncă. CESE salută, de asemenea, poziția favorabilă a Eurofound, care afirmă că „[t]rebuie promovat și susținut dialogul social, respectând în același timp autonomia partenerilor sociali și a negocierilor colective și crescând capacitatea partenerilor sociali de a se angaja într-un dialog social, dotându-i cu cunoștințe și pregătire și creând cadrele juridice și politice adecvate pentru a le permite tuturor actorilor sociali să funcționeze în mod eficace” (8). Dialogul social bipartit și negocierile colective de la toate nivelurile reprezintă nucleul sistemelor naționale de relații industriale și joacă un rol vital în modelarea condițiilor de muncă și a pieței muncii. Dialogul social bipartit ar trebui să aibă la bază un cadru de susținere instituționalizat adecvat, respectând totodată principiul subsidiarității și autonomia partenerilor sociali. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Mecanismele de dialog la nivel național pot include consilii naționale tripartite, economice și de muncă, deschise pentru diverse OSC-uri, sau consilii economice și sociale, care ar trebui să servească drept canale pentru opiniile societății europene în materie de afaceri economice și sociale, prin grupuri din care fac parte cetățenii, pentru a realiza această formă de dialog cu scopul de a aborda în comun provocările cu care se confruntă economiile și societățile noastre. Aceste organisme nu au fost înființate însă în toate țările UE, iar Comitetul de legătură al CESE ar trebui să joace un rol de coordonare mai important. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Dialogul social european: un pilon al modelului social al UE

| 3.1. | Dialogul social este o componentă inalienabilă a modelului social european. Deși dialogurile „Val Duchesse” din 1985 sunt considerate ca punct de plecare, Tratatul de la Maastricht a fost cel care a luat în considerare indicațiile partenerilor sociali în vederea stabilirii dialogului social interprofesional european așa cum este cunoscut acum. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Consacrată în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (9), promovarea dialogului între partenerii sociali este recunoscută ca obiectiv comun al Uniunii Europene și al statelor membre. Partenerii sociali la nivel interprofesional sau sectorial, atunci când acționează împreună și semnează acorduri, participă la definirea legislației UE în ceea ce privește aspectele legate de muncă și la punerea sa în aplicare la nivel național. Ei fac acest lucru ca urmare a inițiativei legislative a Comisiei (care o completează pe cea a Parlamentului European) sau prin inițiative autonome, bazate pe un program de lucru de trei ani, definit de partenerii sociali europeni. Mai mult, TFUE garantează rolul și autonomia partenerilor sociali europeni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În ultimii 20 de ani, dialogul social european s-a dezvoltat într-un mod foarte neuniform: s-au înregistrat progrese, dar au existat și întârzieri. Odată cu debutul crizei din zona euro în 2009, dialogul social european în ansamblu s-a deteriorat în mod clar. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE subliniază, în avizul său (10) cu privire la Orientările UE privind ocuparea forței de muncă 2020, Orientarea 7, „Consolidarea funcționării piețelor forței de muncă și eficacitatea dialogului social”, care afirmă foarte clar că statele membre ar trebui să promoveze dialogul social și negocierile colective la toate nivelurile. Partenerii sociali ar trebui încurajați să negocieze și să încheie acorduri colective în probleme relevante pentru aceștia, respectându-le pe deplin autonomia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Până în prezent, partenerii sociali europeni, în contextul programelor lor de lucru comune regulate, au încheiat nouă acorduri-cadru. Trei dintre acestea – reglementarea concediului pentru creșterea copilului (11), munca cu fracțiune de normă (12) și munca pe perioadă determinată (13) – încheiate în urmă cu mai bine de 20 de ani, au fost transpuse în directive europene și în prezent fac parte integrantă din corpul dreptului Uniunii; celelalte sunt acordurile autonome (14) și cadrele de acțiune (15), precum și o serie de alte documente comune. Acordurile autonome nu au efect direct în relațiile naționale de muncă și trebuie transpuse în cadrul juridic intern sau în acordurile colective, însă partenerii sociali de la nivel național sunt responsabili cu punerea lor în aplicare la timp, în mod corespunzător și în mod coordonat la nivel european. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În 2020, partenerii sociali au ajuns la un acord autonom privind digitalizarea. Acesta impune finalizarea unei strategii de transformare digitală care să garanteze că atât întreprinderile, cât și lucrătorii beneficiază de introducerea tehnologiei digitale (dezvoltarea competențelor, programe de formare asociate cu transformarea digitală la locul de muncă și măsuri de abordare a modalităților de conectare și deconectare). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Subgrupul Comitetului pentru dialog social privind punerea în aplicare a instrumentelor de dialog social autonom, care sprijină consolidarea capacităților organizațiilor partenerilor sociali, ar trebui să analizeze necesitatea unei interacțiuni și legături mai strânse și mai intense între partenerii sociali la nivel european și național. În acest context, partenerii sociali europeni s-au angajat să își intensifice eforturile pentru a aborda diferitele obstacole în calea punerii în aplicare a acordurilor lor autonome, care ar trebui să fie monitorizate îndeaproape de UE pentru a viza inițiativele specifice de sprijin. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În final, au fost negociate șase programe de lucru comune. Cel mai recent program (16) susține obiectivele declarației cvadripartite din 2016 pe tema „Un nou început pentru dialogul social” (17) pentru: a consolida dialogul social la nivel european și național; a negocia un acord autonom privind digitalizarea; a crește sprijinul pentru consolidarea capacității partenerilor sociali naționali, în special prin Fondul social european, și pentru a încuraja rolul și influența partenerilor sociali naționali în cadrul semestrului european. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE încurajează partenerii sociali europeni să utilizeze întreg potențialul oferit de tratat (articolul 154 din TFUE) de a se angaja în negocieri (care pot fi baza unui cadru european reînnoit în domeniul social și al muncii) pentru a aborda noile provocări generate de schimbările rapide pe piața muncii și de a anticipa rolul legislativ al Comisiei și al Consiliului în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Dialogul social din sectorul european are ca temei juridic Decizia 98/500/CE din 20 mai 1998 (18) de înființare a comitetelor de dialog sectorial, menite să promoveze dialogul între partenerii sociali. În prezent, există 43 de comisii de dialog sectorial, care acoperă sectoare-cheie (19) și acoperă aproximativ 80 % din forța de muncă din UE (20). Mai multe acorduri au fost puse în aplicare prin decizii ale Consiliului, însă Comisia Europeană nu a prezentat Consiliului – pentru a transforma un acord sectorial într-o directivă – două propuneri venite de la partenerii sociali: acordul încheiat în sectorul serviciilor de coafură (2012) și acordul privind drepturile de informare și consultare în administrația centrală/federală (2015). Acesta a fost un demers fără precedent, care a dus la deschiderea unei cauze în fața CJUE. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Sunt necesare procese clare de negociere a acordurilor obligatorii ale partenerilor sociali la nivelul UE, în conformitate cu tratatele (articolele 153-155), alături de criterii transparente care să respecte autonomia partenerilor sociali atunci când se ocupă de rezultatul acestor negocieri în cadrul negocierilor sectoriale și transsectoriale. Comisia ar trebui să ofere clarificări, în cooperare cu toți partenerii sociali de la nivelul UE, pentru a evita o marjă de apreciere neclară din partea CE în tratarea rezultatelor acestor negocieri. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Sistemul de dialog social al UE se referă și la întreprinderile europene care își desfășoară activitatea în mai multe state membre ale UE și este structurat în principal în jurul drepturilor lucrătorilor la informare și consultare (21). Cel mai important instrument creat de legiuitorul UE în scopul de a asigura respectarea efectivă și constantă a acestor drepturi este reprezentat de Directiva privind comitetele europene de întreprindere (22). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Au fost negociate peste 1 100 de acorduri pentru a stabili sau a reînnoi funcționarea comitetelor europene de întreprindere și a altor organe de reprezentare a lucrătorilor transfrontalieri (cum ar fi pentru societățile europene sau cooperativele europene). Mai recent, dialogul social cu întreprinderile multinaționale a utilizat, de asemenea, într-o mai mare măsură acordurile de întreprindere transnaționale, care se bazează pe numărul mare de texte semnate de diverși actori, dar în principal de federațiile sindicale europene sau de comitetele europene de întreprindere (23). Peste 200 de acorduri de întreprindere transnaționale urmăresc modernizarea relațiilor industriale cu întreprinderile multinaționale (24). Un instrument mai practic de orientări pentru negocierile colective transfrontaliere la nivel de întreprindere ar face mai eficient acest nivel al sistemului de relații industriale al UE. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Această activitate în ansamblul său arată dinamismul dialogului social la toate nivelurile, chiar dacă un astfel de dinamism ar putea avea nevoie de instrumente prin care dialogul social să răspundă în mod eficace la cele mai recente nevoi ale întreprinderilor și lucrătorilor din cauza schimbărilor rapide la nivel de organizare a muncii și a tranzițiilor inerente. Declarația cvadripartită pe tema „Un nou început pentru dialogul social”, semnată în 2018 și promovată de CE (25), a fost o încercare de adaptare a dialogului social interprofesional la noul cadru instituțional european, cu un rol mai important pentru guvernanța economică a UE în declanșarea convergenței ascendente a condițiilor de viață și de muncă ale tuturor europenilor. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă. Agenda ONU 2030 și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale sale recunosc (în Obiectivele 8, 16 și 17) că dialogul social poate consolida instituțiile (democratice) și poate facilita tranziția către o economie mai durabilă prin dezvoltarea unei înțelegeri comune a provocărilor și a modului de abordare a acestora. Prin urmare, partenerii sociali sunt considerați actori-cheie atunci când se pune problema reformării și modernizării societăților și a economiilor. Ei pot contribui la majoritatea ODD-urilor și pot include aspecte de sustenabilitate mai extinse decât cele de care se ocupă în prezent. Extinderea domeniului de aplicare al negocierilor necesită parteneriate și strategii noi (26). Un dialog social, autonom și independent este esențial pentru combinarea politicii sociale cu o politică economică solidă și o strategie pentru o creștere economică durabilă, competitivitate și progres social în toate statele membre și în zona economică europeană (27). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Dacă se dorește ca dialogul social să rămână util, acesta va trebui să abordeze noi teme și schimbări pe piața muncii și să obțină rezultate efective. Formele de muncă noi, atipice pot estompa limitele relației dintre lucrător și angajator și duc la creșterea numărului de persoane care nu mai sunt acoperite de legislația privind negocierea colectivă sau de alte măsuri legislative de protecție. Acesta este un domeniu care poate fi abordat în dialogul social, contribuind la asigurarea consensului între lucrători și întreprinderi pentru a cuprinde toate dimensiunile sustenabilității. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Dialogul social tripartit poate fi mai eficace dacă încurajează negocieri și rezultate concrete la toate nivelurile. Există posibilitatea de a îmbunătăți funcționarea organismelor de dialog social și a proceselor consultative tripartite – în special în țările Europei Centrale și de Est – astfel încât acestea să poată avea un impact real, ceea ce ar duce, de asemenea, la o implicare mai mare, în timp util și semnificativă a partenerilor sociali în elaborarea politicilor și în luarea deciziilor. Proiectul în curs al OIM și CE urmărește identificarea bunelor practici care decurg din dialogul social care se observă în diverse țări, precum și acțiunea autorităților publice care vizează îmbunătățirea rolului dialogului social – inclusiv a negocierii colective – în abordarea unor noi provocări și oportunități într-o nouă lume a muncii, sprijinind totodată autonomia partenerilor sociali (28). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS) (29) recunoaște autonomia partenerilor sociali și dreptul lor la acțiune colectivă și de a fi implicați în conceperea și punerea în aplicare a politicilor sociale și în domeniul ocupării forței de muncă, inclusiv prin contracte colective de muncă. PEDS reafirmă rolul esențial al dialogului social, al partenerilor sociali și al negocierii colective la toate nivelurile. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a PEDS va analiza modalități de promovare a dialogului social și a negocierii colective și va spori capacitatea sindicatelor și a organizațiilor patronale la nivelul UE și la nivel național. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Partenerii sociali ar trebui să fie implicați pe durata semestrului european în guvernanța economică, în special în elaborarea și punerea în aplicare a reformelor și politicilor sociale și, după caz, fie ca o consecință a recomandărilor specifice țării, fie ca urmare a dinamicii naționale, în configurarea programelor naționale de reformă (30). |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Există multe voci care remarcă faptul că implicarea partenerilor sociali de către guvernele naționale are loc doar în câteva țări, iar dovezile adunate de-a lungul anilor arată că posibilitatea de a fi consultați în cadrul guvernanței economice este lăsată la aprecierea guvernelor în funcție. Într-o situație și mai nefericită se află statele membre în care se mențin deficiențe istorice în structurile și practicile de dialog social. În orice caz, partenerii sociali naționali nu dispun întotdeauna de capacitatea necesară pentru a participa în mod proactiv la acest proces dificil (31). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Coordonarea exercitată în cadrul semestrului european și de către Consiliu prin intermediul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă nu produce întotdeauna rezultate satisfăcătoare pentru toate părțile. Având în vedere rolul proeminent pe care îl va dobândi semestrul european în punerea în aplicare a CFM 2021-2027 și a programului Next Generation EU, ar trebui să se aibă în vedere introducerea unui mecanism care să acorde dreptul partenerilor sociali de a fi consultați, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, în etapele principale reprezentate de semestru. O modificare a pachetului privind guvernanța economică (32) poate introduce obligația guvernelor naționale de a consulta partenerii sociali în principalele etape naționale ale semestrului, introducând criterii precum momentul potrivit, semnificația și adecvarea consultării [articolul 2-a alineatul (2) literele (c), (d) și (e) din Regulamentul nr. 1146/97 modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1175/2011]. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Unele constatări ale cercetărilor (33) arată că partenerii sociali naționali nu dispun întotdeauna de capacitățile necesare pentru a participa în mod proactiv la acest proces dificil. Acțiunile de consolidare a capacității pentru partenerii sociali, care vizează consolidarea cadrelor și a practicilor naționale de dialog social ar trebui promovate și sprijinite de Comisia Europeană, inclusiv prin intermediul fondurilor ESI. Acest lucru le-ar permite partenerilor sociali să își consolideze capacitățile pentru a-și identifica direcțiile de acțiune în perioadele actuale de tranziție verde și digitală, ceea ce este esențial. În această privință, capacitatea nu este doar o problemă internă a (lipsei) mijloacelor financiare și a resurselor, ci este și o problemă structurală care depinde de cadrul relațiilor industriale. Trebuie sprijinite în continuare activitățile de formare care susțin capacitățile partenerilor sociali și stimulează implicarea în negocieri bipartite la nivel sectorial și la nivel de întreprindere, respectând, în același timp, autonomia negocierilor colective. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Sprijinul pentru consolidarea capacităților în cadrul programelor operaționale ale FSE ar trebui dezvoltat în continuare. În pofida introducerii codului de conduită privind parteneriatul, prin care partenerii sociali ar trebui să aibă o influență mai mare asupra conținutului acestor programe, autoritățile de gestionare nu alocă sprijin pentru consolidarea capacităților partenerilor sociali. Propunerea de regulament privind FSE+ ar trebui să prevadă măsuri pentru susținerea consolidării capacităților și informații cu privire la modul în care autoritățile de management pot fi convinse să depună mai multe eforturi pentru a sprijini nevoile partenerilor sociali în materie de consolidare a capacităților. În acest sens, recomandările cu caracter social specifice fiecărei țări (inclusiv cele pentru 2020) identifică țările în care nevoia unui sprijin pentru partenerii sociali este cea mai mare. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | În ceea ce privește organizațiile societății civile și dialogul civil, acestea ar trebui să fie consultate în mod corespunzător de UE și de guvernele naționale, mai ales pentru anumite politici, în cadrul cărora ar aduce valoare adăugată. |
| --- | --- |

3.25.

4.   Analiza experiențelor dobândite ca urmare a ultimei crize financiare 2008-2010 și a lecțiilor învățate, atât pozitive, cât și negative

| 4.1. | Dialogul social în perioadele de criză, cum ar fi cel din ultima criză din 2008-2010, s-a dovedit în general util ca instrument de furnizare de soluții. Este clar că răspunsurile partenerilor sociali au fost orientate fie către asigurarea locurilor de muncă și evitarea disponibilizărilor, fie către limitarea amplorii și a consecințelor pierderilor de locuri de muncă. Dialogul social este un instrument important care, în anumite circumstanțe, a fost încurajat de guverne să combată consecințele economice și sociale negative ale crizei economice globale. „Negocierea colectivă a fost folosită drept instrument de evitare a celor mai sumbre scenarii, și anume concedieri, pierderi de locuri de muncă masive și închideri de întreprinderi” (34). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Răspunsurile partenerilor sociali naționali la efectele de pe piața forței de muncă ale crizei financiare au fost modelate de trei factori principali: profunzimea crizei economice, cadrul instituțional al relațiilor industriale și deciziile guvernamentale. În țările cu instituții de dialog social robuste, partenerii sociali au fost implicați activ în proiectarea de răspunsuri tripartite rapide și eficace la nivel de sector sau de întreprindere. Modelele de intervenție au variat semnificativ de la un stat membru la altul. Un factor determinant esențial în succesul sau eșecul dialogului social a părut a fi amploarea sprijinului guvernamental în cadrul procesului și implicarea la timp a partenerilor sociali (35). S-a putut observa următorul model general: în faza timpurie a crizei (2008-2010), în condiții de stres economic sever, partenerii sociali au luat măsuri cu scopul comun de a menține locurile de muncă existente și nivelul general de ocupare a forței de muncă, utilizând stabilizatori sociali automați acolo unde au existat. Acest lucru a avut loc nu numai prin negocieri naționale tripartite, dar s-a reflectat și în acordurile colective bilaterale la nivel sectorial/de filială și de întreprindere (36). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În schimb, în a doua fază a crizei (2011-2014), au existat numeroase efecte semnificative asupra unei serii de aspecte ale relațiilor industriale din statele membre (37); unul dintre acestea a fost o tendință către o descentralizare și mai accentuată a negocierii colective. În unele state membre, efectul combinat al luării mai multor decizii unilaterale de către guverne și descentralizarea negocierii colective a dus la scăderea numărului de negocieri desfășurate cu mai mulți angajatori și la reducerea acoperirii negocierii colective. De asemenea, în sistemele de relații industriale din Europa Centrală și de Est, a avut loc o deviere spre structuri și procese tripartite voluntare și mai puțin numeroase (38). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Statele membre în care criza a avut impactul cel mai sever asupra relațiilor industriale au fost cele mai afectate de criză din punct de vedere economic și social. Partenerii sociali din Grecia, Irlanda, Portugalia și Spania, de exemplu, nu au avut suficient spațiu de manevră, având în vedere amploarea ajustărilor economice pe care au trebuit să le efectueze aceste țări (39). Sistemele de relații industriale din țările europene nordice și centrale au dispus de mai multă flexibilitate potențială pentru actori și procese (de exemplu, de clauze de deschidere în contractele colective de muncă), ceea ce le-a permis să se adapteze mai ușor la schimbările din mediul economic. Astfel, relațiile solide dintre partenerii sociali au permis rezultate mai favorabile. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Au fost introduse două tipuri de măsuri pentru a atenua impactul crizei. Prima s-a concentrat pe evitarea concedierilor, iar a doua pe reducerea efectelor concedierilor. Evitarea concedierilor a inclus șomajul tehnic în diverse forme, în diferite țări, dar a fost, de asemenea, evident că o parte a populației și grupurile vulnerabile de lucrători încadrate în forme de muncă atipice nu au fost acoperite de nicio formă de protecție socială, ceea ce face ca incluziunea în sisteme de protecție socială și servicii publice eficiente să fie o prioritate pentru politica publică. Șomajul tehnic și perioada de șomaj acoperită de prestații au fost însoțite de programe de perfecționare și recalificare. Acest lucru a putut fi observat în multe cazuri și ar trebui considerat ca o bună practică pentru a face față crizei. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Cel de-al doilea tip de răspuns de atenuare a efectelor a cuprins negocierile privind plățile compensatorii, pentru care a existat o cerere mare din partea lucrătorilor, și acordurile încheiate între sindicate și angajatori pentru a sprijini revenirea forței de muncă pentru cei care au fost concediați. Aceste acorduri au luat forme diferite ca urmare a diverselor configurații instituționale naționale: de exemplu, tranziție profesională (în Țările de Jos), transfer de societăți (în Germania), consilii pentru siguranța locului de muncă (în Suedia) și fundații în domeniul muncii (în Austria). Aceste măsuri au fost deseori însoțite de oferte de consiliere, măsuri de redistribuire, recalificare și informații cu privire la posturile vacante. Gama completă de măsuri poate fi găsită în publicația Comisiei Europene, Relațiile industriale în Europa 2010 (40). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Dialogul social are un rol esențial în conceperea de răspunsuri în timp util și țintite pentru a sprijini ocuparea forței de muncă și redresarea economică în perioadele de criză, însă, de unul singur, nu poate rezolva toate problemele. Politicile și reglementările publice solide și un spațiu fiscal adecvat sunt deosebit de importante în contextul unei situații de criză (41). |
| --- | --- |

4.7.

5.   Implicarea lucrătorilor în managementul întreprinderii: un răspuns în vederea gestionării schimbării

| 5.1. | Democrația industrială este înțeleasă în general ca fiind guvernanța proceselor de afaceri în întreprinderile „durabile” (42), fiind bazată pe dialog social, negociere colectivă și informarea, consultarea și participarea lucrătorilor la nivel de întreprindere (43). Buna guvernanță corporativă poate permite atingerea unor obiective economice pozitive, precum și a unor obiective sociale și de mediu. În prezent, sunt în vigoare diverse acte legislative, asociate cu măsuri operaționale și de politică, care iau în considerare practicile relațiilor de muncă naționale și situația din fiecare întreprindere. Globalizarea și procesele de producție transnaționale ale întreprinderilor europene au schimbat modul în care sunt structurate fluxurile de informații din jurul întreprinderii (44). Colaborarea bazată pe încredere între angajatori și lucrători și-a dovedit importanța – cel mai recent cu ocazia pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Drepturile de informare, consultare și participare ale lucrătorilor sunt drepturi sociale fundamentale care sunt consacrate în instrumentele internaționale (OIM) și europene (Consiliul Europei și UE) pentru drepturile omului și sunt fundamentale pentru un dialog social eficace. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | La nivel european, participarea lucrătorilor contribuie la schimbul de informații în timp util cu reprezentanții lucrătorilor în cadrul sistemelor de relații de muncă, sprijină elaborarea, împreună cu reprezentanți ai lucrătorilor, a unor decizii de management întemeiate pe informații, în chestiunile relevante pentru lucrători și contribuie la crearea unui model de afaceri viabil și mai echitabil. Aceasta contribuie la promovarea ideii de piață economică socială, care consideră modelul social european un factor motrice pentru competitivitatea întreprinderilor europene. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Diferite acte legislative la nivelul UE au stabilit cerințele minime (45) și definesc drepturile de informare, de consultare și de reprezentare a lucrătorilor în consilii de administrație, inclusiv Directiva privind informarea și consultarea lucrătorilor și Directiva privind comitetele europene de întreprindere (46), precum și acte juridice referitoare la anumite forme de întreprinderi, precum societățile europene (SE) și societățile cooperative europene (SCE), sau situații specifice, precum fuziunile transfrontaliere, transferul de întreprindere și concedierile colective. Comitetele europene de întreprindere și consiliile de întreprindere ale societăților europene (SE) sunt organe de informare și consultare a lucrătorilor în probleme transnaționale, iar relevanța lor pentru forța de muncă europeană este semnificativă. Ele joacă un rol important în integrarea progresivă a statelor membre și a pieței unice (47). Se poate face mai mult în ceea ce privește calitatea și eficacitatea informării și a consultării comitetelor europene de întreprindere cu privire la restructurarea întreprinderilor transnaționale, după cum a subliniat Comisia în raportul său (48). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Participarea lucrătorilor în consiliile de administrație există în majoritatea statelor membre, însă nu există baze comune la nivel european și, prin urmare, se manifestă în diferitele practici specifice cadrelor naționale. În avizul său SOC/470 (49), CESE a solicitat deja un cadru armonizat la nivelul UE pentru participarea lucrătorilor în consiliile de administrație. Din păcate, legea din 2019 privind societățile comerciale europene care a fost aprobată nu reflectă această propunere. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Pilonul european al drepturilor sociale stabilește, în conformitate cu principiul 8, că lucrătorii și reprezentanții acestora au dreptul de a fi informați și consultați în timp util cu privire la aspectele relevante pentru aceștia. Din această perspectivă, implicarea lucrătorilor este strategică pentru gestionarea tranzițiilor, pentru abordarea provocărilor ecologice, demografice și tehnologice și pentru a însoți schimbările în organizarea sau restructurarea muncii (50). CESE invită instituțiile europene și naționale să ia măsuri pentru a asigura respectarea drepturilor de informare, de consultare și de participare ale lucrătorilor în procesele de restructurare. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Măsurile legislative europene în domeniul sănătății și securității lucrătorilor evidențiază și includ, de asemenea, rolul necesar al reprezentării lucrătorilor în acest domeniu. Acordurile tripartite și bipartite din unele țări europene încheiate pentru a limita răspândirea pandemiei de COVID-19 la nivelul întreprinderilor au fost exemple proactive de inițiative comune ale partenerilor sociali în ceea ce privește SSM. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Criza generată de pandemia de COVID-19 evidențiază, pe de o parte, exemplele pozitive din Europa în materie de dialog social constructiv la nivel de întreprindere pentru a menține locurile de muncă și a asigura revenirea la locul de muncă în condiții de siguranță, continuându-se în același timp activitatea economică. Pe de altă parte, nu au fost respectate pretutindeni în Europa drepturile în materie de informare și consultare, chiar și în faza de urgență, printre altele în situațiile de restructurare și în ceea ce privește măsurile menite să asigure securitatea și sănătatea în muncă și evitarea condițiilor de lucru riscante. Sunt necesare acțiuni la nivel european și național pentru a se asigura respectarea drepturilor de informare și consultare în procesele de restructurare rezultate ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Sunt necesare eforturi suplimentare la nivel european pentru a remedia lacunele și pentru a consolida democrația la locul de muncă. Obiectivul este de a asigura protecții și drepturi minime adecvate în ceea ce privește informarea, consultarea și reprezentarea lucrătorilor în consiliile de administrație în situații transfrontaliere în care legislațiile naționale nu pot fi aplicate într-un mod coordonat și echitabil. Este necesar un cadru orizontal eficace în materie de informare, consultare și reprezentare la nivelul consiliilor de administrație a lucrătorilor în acele forme de societăți din UE și în întreprinderile care recurg la instrumente de mobilitate a întreprinderilor. Trebuie evaluate lacunele în ceea ce privește accesul la informații referitoare la activitățile economice din țările din afara UE și impactul acestora asupra locurilor de muncă și a condițiilor de muncă, pentru a se asigura rolul corespunzător al comitetului european de întreprindere. În punerea în aplicare a Directivei privind comitetele europene de întreprindere, ar trebui consolidate măsurile de asigurare a respectării legislației și asigurate sancțiuni eficace și proporționale în cazurile în care se identifică deficiențe. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | De asemenea, este necesar să se asigure respectarea deplină a drepturilor de informare și consultare ale lucrătorilor din sectorul public. CESE solicită Comisiei să ia măsuri pentru a se asigura că acordul încheiat de partenerii sociali europeni pe această temă este pus în aplicare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Practicile naționale sunt diferite în ceea ce privește implicarea lucrătorilor. În special, trebuie să se garanteze că reprezentanții lucrătorilor numiți în conformitate cu normele europene și naționale (51) în organele administrative și de supraveghere își pot îndeplini sarcinile în mod corespunzător, în conformitate cu legislația națională și europeană. De asemenea, este necesar să se garanteze că lucrătorii sunt informați și consultați în mod adecvat și în timp util cu privire la planurile întreprinderii și la posibilele implicații asupra ocupării forței de muncă și condițiilor de muncă, în conformitate cu directiva. |
| --- | --- |

5.11.

6.   Dialogul social pentru o redresare durabilă și incluzivă post COVID-19

| 6.1. | Multe organizații și instituții, inclusiv OIM, OCDE, Comisia Europeană, Eurofound, precum și partenerii sociali europeni, au colectat, au publicat și au actualizat periodic informațiile privind măsurile luate la nivel național pentru a aborda, în primul rând, starea de urgență și, ulterior, reluarea activităților economice și planificarea programelor de redresare. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | În unele țări, au fost semnate acorduri bipartite și tripartite încă de la începutul pandemiei, alături de o serie de acorduri sectoriale bipartite care vizează introducerea de măsuri pentru a menține locurile de muncă respectând condițiile de sănătate și siguranță. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Având în vedere lipsa unui răspuns coordonat al statelor membre la începutul crizei pandemice, este clar că în etapa de redresare avem nevoie de o abordare bazată pe solidaritate între statele membre pentru viitorul Europei. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | În declarația lor comună privind situația de urgență impusă din cauza pandemiei de COVID-19, partenerii sociali europeni – CES, BusinessEurope, CEEP și SME United – solicită ferm statelor membre să implice partenerii sociali naționali în conceperea și punerea în aplicare a măsurilor naționale. Cu toate acestea, contribuția lor activă și eficace nu depinde numai de propria capacitate, ci și de recunoașterea de către guvern a rolului lor în limitarea răspândirii pandemiei și în abordarea consecințelor sale socioeconomice. Există bune exemple de gestionare a crizelor, coordonată în mod proactiv de partenerii sectoriali de la nivelul UE și sociali. Unele exemple sunt tripartite, în timp ce altele sunt bipartite. Contractele colective de muncă din mai multe țări europene au încercat să limiteze răspândirea virusului asigurând un mediu de lucru sigur, formule de lucru și plase de siguranță socială, cum ar fi concediul medical și concediul pentru creșterea copilului. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Planul de redresare al UE, care include propunerea Comisiei privind New Generation EU și toate măsurile adoptate deja cu fonduri ad-hoc, subvenții și împrumuturi de la BCE și BEI, reprezintă, fără îndoială, un pachet substanțial de măsuri financiare, care ar trebui să valorifice investițiile publice și private, destinate să sprijine creșterea durabilă și locurile de muncă de calitate. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | În cadrul reuniunii sociale tripartite la nivel înalt din 23 iunie 2020, partenerii sociali au subliniat necesitatea investițiilor în sectorul sănătății publice și în serviciile cele mai afectate în această perioadă, și necesitatea investițiilor structurale pentru o tranziție ecologică, transformare digitală și tehnologii inovatoare, pentru a spori competitivitatea europeană prin sprijinirea creării de locuri de muncă de calitate, a formării profesionale și a progresului social și economic într-un context european coordonat. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Este esențial ca Planul de redresare al UE să se bazeze pe implicarea partenerilor sociali la toate nivelurile. Dialogul social este instrumentul-cheie pentru o guvernare solidă în perioade de criză. Consultările și discuțiile la nivel tripartit sporesc calitatea procesului de elaborare a politicilor pentru a răspunde crizei, implică partenerii sociali în implementare și consolidează încrederea între aceștia pentru a depăși dificultățile, sprijinind în același timp coeziunea socială și reziliența economiilor noastre. Cartografierea impactului crizei asupra lucrătorilor, a întreprinderilor și a comunităților locale se realizează, de asemenea, împreună cu autoritățile locale și este esențială pentru adoptarea de comun acord a unor măsuri temporare și pentru a construi consensul privind planurile de redresare pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Este necesar să se definească planuri naționale de alocare a resurselor europene pe baza planificării pe termen mediu, fără a se dispersa resursele prin fragmentarea lor, și luând în considerare fragilitățile apărute în faza de urgență și creșterea inegalităților în societate. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | În unele țări ale UE, dialogul social s-a dovedit a fi eficient pentru adoptarea promptă și eficace a unor măsuri ferme de urgență pentru a ajuta întreprinderile să supraviețuiască și, astfel, să își păstreze locurile de muncă și să mențină oamenii pe piața muncii, contribuind pe această cale la asigurarea unor forme de șomaj tehnic care să diminueze efectele asupra locurilor de muncă și la asigurarea securității planificării pentru lucrători și întreprinderi în gestionarea fazei de redresare. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Cu toate acestea, în unele state membre, cele mai vulnerabile grupuri, cum ar fi cele încadrate în forme de muncă atipice, lucrătorii independenți și lucrătorii nedeclarați, nu au primit acces la măsuri de protecție și riscă să ajungă în sărăcie, agravând starea de urgență socială. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Pe termen lung, UE poate sprijini statele membre și partenerii sociali prin inversarea reformelor structurale care reduc protecția ocupării forței de muncă și prin crearea mai multor posibilități de negociere colectivă și de consolidare a instituțiilor de pe piața muncii. De asemenea, UE ar trebui să abordeze provocările urgente, cum ar fi șomajul de lungă durată, tranzițiile către procese verzi și digitalizate, perfecționarea și recalificarea pentru a spori șansele de angajare, oferind în același timp un cadru de reglementare adecvat pentru diverse forme de muncă. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | O mai bună cooperare între Comisie, guvernele naționale, angajatori și sindicate poate ajuta, de asemenea, sistemele de protecție socială să răspundă la schimbarea contextului economic și social din Europa, pentru a extinde acoperirea acestor sisteme la grupurile vulnerabile care sunt excluse în prezent. În contextul Consiliului EPSCO, semestrul european ar trebui îmbunătățit în continuare pentru a sprijini statele membre, cu un nou tablou de bord al indicatorilor, pentru evaluarea comparativă a progreselor în implementarea politicilor convenite și în atingerea obiectivelor comune la nivel european. În această perioadă dificilă, fermitatea și responsabilitatea tuturor autorităților publice de la nivel național și european, precum și a partenerilor sociali și a altor părți interesate sociale de la toate nivelurile vor fi esențiale pentru asigurarea unei redresări durabile a economiilor noastre și pentru consolidarea modelului nostru social european. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | În Comunicarea sa din 2020 intitulată „Semestrul european: Recomandări specifice fiecărei țări (52)”, Comisia Europeană a adresat recomandările sale tuturor statelor membre cu privire la pandemia de COVID-19. Partea introductivă evidențiază faptul că rolul unui dialog social funcțional este esențial pentru a garanta că măsurile luate sunt încununate de succes, favorabile incluziunii și durabile. Trebuie recunoscut faptul că, în unele state membre, practica dialogului social și a implicării partenerilor sociali și a OSC-urilor în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 a fost slăbită sau restrânsă (53). Trei state membre – Ungaria, Polonia și România – au primit, în consecință, recomandarea „de a asigura o implicare adecvată și eficientă a partenerilor sociali și a părților interesate în procesul de elaborare a politicilor”. CESE invită Comisia să monitorizeze și să evalueze îndeaproape punerea în aplicare a recomandărilor specifice pentru aceste țări. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Comisia ar trebui să garanteze și să monitorizeze faptul că, de exemplu, prin intermediul instrumentelor de raportare, statele membre desfășoară un dialog social eficace cu părțile interesate naționale în întreg procesul semestrului și în conceperea planurilor naționale de redresare, pentru a asigura o monitorizare și o implementare eficace, bazate pe o asumare pe scară largă a acestora. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | De asemenea, este extrem de important să se garanteze că capacitatea partenerilor sociali nu va fi subminată ca urmare a perioadei de criză provocată de coronavirus. UE ar trebui să aibă în vedere orice măsură necesară, inclusiv resurse financiare, pentru a sprijini consolidarea capacităților partenerilor sociali – atât pentru activități, cât și pentru structurile de dialog social. Partenerii sociali europeni au adresat Comisiei Europene o propunere comună (54) privind crearea unui nou instrument financiar care să sprijine activitățile extraordinare pe care le desfășoară în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

6.15.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Termenul „părți interesate” se referă la partenerii sociali (angajatori și sindicate). În ceea ce privește dialogul social tripartit, acesta include și guvernele.

1

(2)  Declarația OIM privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă, CIM, 2008; Rezoluția OIM cu privire la discuția recurentă privind dialogul social, adoptată în cadrul CIM la 13 iunie 2013; Rezoluția OIM referitoare la cea de-a doua discuție recurentă privind dialogul social și tripartismul, adoptată în cadrul CIM la 8 iunie 2018. A se vedea, de asemenea, Declarația centenarului OIM privind viitorul muncii, adoptată în cadrul celei de-a 108-a sesiuni a CIM din 2019.

2

Declarația OIM privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă

Rezoluția OIM cu privire la discuția recurentă privind dialogul social

Rezoluția OIM referitoare la cea de-a doua discuție recurentă privind dialogul social și tripartismul

(3)  Ibidem, Rezoluția OIM 2018; Concluzii ale discuției generale privind munca decentă în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale, iunie 2016.

3

Concluzii ale discuției generale privind munca decentă în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale

(4)  Studii recente ale OCDE, Employment Outlook 2019 (Perspective de ocupare a forței de muncă în 2019) și Going Digital: Shaping Policies, Improving lives Report 2019 (Către era digitală: Raportul din 2019 privind modelarea politicilor și îmbunătățirea condițiilor de viață).

4

Employment Outlook 2019

Going Digital: Shaping Policies, Improving lives Report 2019

(5)  În recomandările specifice fiecărei țări care vizează mai multe țări ale UE, CE solicită efectuarea unor intervenții specifice pentru a înlătura obstacolele care afectează negocierile colective și dialogul social.

5

(6)  Este important de menționat că Convenția nr. 144 a OIM privind consultarea tripartită a fost ratificată de 26 de țări ale UE. În Croația aceasta urmează să intre în vigoare în februarie 2021, însă Luxemburgul nu a ratificat-o.

6

(7)  JO C 125, 21.4. 2017, p. 10

7

(8)  Eurofound (2020), Capacity building for effective social dialogue in the European Union (Consolidarea capacităților pentru un dialog social eficient în Uniunea Europeană).

8

Capacity building for effective social dialogue in the European Union

(9)  Articolele 151-155 din TFUE.

9

(10)  JO C 232, 14.7.2020, p. 18

10

(11)  Acord încheiat prima dată în 1996, iar apoi revizuit în 2009. A fost transpus prin Directiva 2010/18/UE a Consiliului.

11

(12)  Acord transpus prin Directiva 97/81/CE.

12

(13)  Acord transpus prin Directiva 99/70/CE.

13

(14)  Acorduri privind telemunca (2002), stresul legat de muncă (2004), hărțuirea și violența la locul de muncă (2007), piețele forței de muncă incluzive (2010), îmbătrânirea activă și o abordare intergenerațională (2017) și digitalizarea (2020).

14

(15)  Acorduri privind dezvoltarea pe tot parcursul vieții a competențelor și a calificărilor (2002), egalitatea de gen (2005) și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (2013).

15

(16)  Programul de lucru 2019-2021 abordează cele șase priorități: digitalizarea, îmbunătățirea performanței pieței forței de muncă și a competențelor sistemelor sociale, abordarea aspectelor și a riscurilor psihosociale la locul de muncă, consolidarea capacităților pentru un dialog social mai puternic și economia circulară.

16

(17)  Declarația cvadripartită este disponibilă la adresa: https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=ro&catId=89&newsId=2562

17

(18)  Decizia Comisiei 98/500/CE din 20 mai 1998 privind constituirea comitetelor de dialog sectorial, menite să promoveze dialogul între partenerii sociali la nivel european, disponibilă la http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:1998:225:0027:0028:EN:PDF

18

(19)  Precum transporturile, energia, agricultura, construcțiile, comerțul, industria metalurgică, șantierele navale și educația, asigurările și băncile.

19

(20)  Kerckhofs, Dialogul social sectorial european: Date și cifre, Eurofound (2019), disponibil la https://www.eurofound.europa.eu/ro/publications/report/2019/european-sectoral-social-dialogue-facts-and-figures

20

Dialogul social sectorial european: Date și cifre

(21)  A se vedea capitolul 5 pentru referințe specifice.

21

(22)  Comitetele europene de întreprindere au fost instituite pentru prima dată prin Directiva 94/45/CE din 22 septembrie 1994 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară, în scopul informării și consultării angajaților, dar în prezent sunt reglementate prin „Directiva reformată”. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:02009L0038-20151009&from=EN Conform evaluării comparative a muncii în Europa realizate în 2019, existau 1 150 de comitete europene de întreprindere în 2018, mobilizând aproximativ 20 000 de reprezentanți ai angajaților.

22

(23)  CES-Business Europe, Final Report – Building on experiences: A win-win approach to transnational industrial relations in multinational companies, 2018 (Raport final – Valorificarea experiențelor: o abordare reciproc avantajoasă a relațiilor industriale transnaționale în cadrul întreprinderilor multinaționale, 2018).

23

Final Report – Building on experiences: A win-win approach to transnational industrial relations in multinational companies, 2018

(24)  Potrivit Comisiei Europene, Baza de date privind acordurile întreprinderilor transnaționale, disponibilă la https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=978&langId=en

24

Baza de date privind acordurile întreprinderilor transnaționale

(25)  Mai multe informații detaliate pot fi găsite la https://ec.europa.eu/social/main.jsp?eventsId=1028&catId=88&furtherEvents=yes&langId=en&

25

(26)  Durabilitate și guvernanță, ESDE capitolul 6.

26

(27)  Primele rezultate ale unui proiect OIM-UE privind consolidarea partenerilor sociali și a dialogului social au fost prezentate în cadrul unei conferințe în luna martie a anului trecut și au vizat eficacitatea instituțiilor naționale de dialog social și rolul guvernului în încurajarea acestui proces.

27

(28)  Un nou proiect al OIM și CE care vizează analizarea și documentarea modului în care partenerii sociali din țările UE încearcă să se adapteze la aceste schimbări, Youcef Ghellab, Daniel Vaughan-Whitehead.

28

(29)  Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale (2017/C 428/9)

29

(30)  A se vedea Indicele Confederației Europene a Sindicatelor referitor la implicarea sindicatelor din procesul semestrului, cu privire la dialogurile naționale în cadrul semestrului.

30

(31)  Multe rapoarte ale Eurofound, CES, Comisiei Europene, EMCO și OSE confirmă faptul că partenerii sociali nu sunt implicați în mod corespunzător.

31

(32)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/european-semester/framework/eus-economic-governance-explained_en

32

(33)  Rapoarte ale Eurofound, raportul Benchmarking Working Europe 2018 al Institutului European al Sindicatelor, analize CES ale implementării recomandărilor specifice fiecărei țări în procesul semestrului.

33

Benchmarking Working Europe 2018

(34)  Institutul European al Sindicatelor, Benchmarking Working Europe 2010, Bruxelles 2010.

34

Benchmarking Working Europe 2010

(35)  Sinteză politică a OIM, The need for social dialogue in addressing the Covid-19 crisis (Necesitatea dialogului social în abordarea crizei provocate de pandemia de COVID-19), Geneva, mai 2020.

35

The need for social dialogue in addressing the Covid-19 crisis

(36)  Eurofound 2012: Dialogul social în perioadele de criză economică globală.

36

(37)  Eurofound, 2013: Comparative analytical report: the impact of the crisis on working conditions relations (Raport analitic comparativ: Impactul crizei asupra condițiilor de muncă în Europa).

37

Comparative analytical report: the impact of the crisis on working conditions relations

(38)  Glassner, 2013: Central and eastern European industrial relations in the crisis: national divergence and path-dependent change (Relațiile industriale din Europa Centrală și de Est în timpul crizei: divergențe naționale și schimbări în funcție de traiectorie) și studiul OIM Recovering from the crisis through social dialogue in the new EU Member States: the case of Bulgaria, the Czech Republic, Poland and Slovenia (Redresarea în urma crizei prin dialog social în noile state membre ale UE: cazul Bulgariei, Cehiei, Poloniei și Sloveniei).

38

Central and eastern European industrial relations in the crisis: national divergence and path-dependent change

Recovering from the crisis through social dialogue in the new EU Member States: the case of Bulgaria, the Czech Republic, Poland and Slovenia

(39)  Eurofound (2014), Changes to wage-setting mechanisms in the context of the crisis and the EU’s new economic governance regime (Modificarea mecanismelor de stabilire a salariilor în contextul crizei și al noului regim de guvernanță economică al UE).

39

Changes to wage-setting mechanisms in the context of the crisis and the EU’s new economic governance regime

(40)  Comisia Europeană, Industrial relations in Europe (Relațiile industriale în Europa), 2010

40

Industrial relations in Europe

(41)  Ibidem, sinteză politică a OIM, 2020 și actualizările de pe portalul web al OCDE Tackling the coronavirus – contributing to a global effort (Combaterea coronavirusului – contribuția la un efort global), martie 2020.

41

Tackling the coronavirus – contributing to a global effort

(42)  JO C 161, 6.6.2013, p. 35 – secțiunea 3 definește o întreprindere „durabilă”.

42

(43)  Articol bazat pe o cercetare Eurofound, Industrial democracy in Europe: a quantitative approach (Democrația industrială în Europa: o abordare cantitativă), Pablo Sanz, Christian Welz, Maria Caprile, Ricardo Rodriguez Contreras, Labour and Industry, iunie 2020.

43

Industrial democracy in Europe: a quantitative approach

(44)  Articol bazat pe o cercetare Eurofound, Industrial democracy in Europe: a quantitative approach (Democrația industrială în Europa: o abordare cantitativă), Pablo Sanz, Christian Welz, Maria Caprile, Ricardo Rodriguez Contreras, Labour and Industry, iunie 2020.

44

Industrial democracy in Europe: a quantitative approach

(45)  Directiva 2002/14/CE de stabilire a unui cadru general de informare și consultare și Directiva 2009/38/CE privind comitetele europene de întreprindere.

45

(46)  Directiva 94/45/CE, astfel cum a fost modificată de Directiva 2009/38/CE.

46

(47)  Eurofound, Social dialogue and HR practices in European global companies (Dialogul social și practicile în materie de resurse umane în companiile europene globale), 2020, cu analize și constatări privind evoluția unei dimensiuni europene a dialogului social atât la nivelul transnațional al procesului decizional, cât și la nivelul local, sub aspectul subsidiarității, și rolul comitetelor europene de întreprindere ca element de legătură esențial între diferitele niveluri de dialog social în cadrul unei întreprinderi, precum nivelul național și nivelul european.

47

Social dialogue and HR practices in European global companies

(48)  Comisia Europeană: Raport privind punerea în aplicare de către statele membre a Directivei 2009/38/CE privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară (reformare), Bruxelles, 14.5.2018 [COM (2018) 292 final].

48

(49)  JO C 161, 6.6.2013, p. 35

49

(50)  Articol bazat pe o cercetare Eurofound, Industrial democracy in Europe: a quantitative approach (Democrația industrială în Europa: o abordare cantitativă), Pablo Sanz, Christian Welz, Maria Caprile, Ricardo Rodriguez Contreras, Labour and Industry, iunie 2020.

50

Industrial democracy in Europe: a quantitative approach

(51)  Germania: numire directă prin lege, Țările de Jos: cooptarea managerilor indicați de lucrători; Franța: mix de numiri directe și de către acționari; Suedia: numirea reprezentanților sindicatelor etc.

51

(52)  Comunicarea Comisiei COM(2020) 500 final, 20.5.2020, Semestrul european 2020 – Recomandări specifice fiecărei țări.

52

(53)  Note de informare ale CES, Informarea, consultarea și participarea lucrătorilor, 15 mai 2020.

53

(54)  Propunere comună a partenerilor sociali europeni transsectoriali de creare a unui instrument financiar special pentru susținerea partenerilor sociali în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, adresată vicepreședintelui executiv, Valdis Dombrovskis, și comisarului pentru locuri de muncă și drepturi sociale, Nicolas Schmidt, 10 aprilie 2020.

54

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 555-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 27.10.2020-29.10.2020

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/27

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 în ceea ce privește măsurile specifice referitoare la vehiculele din categoria L de sfârșit de serie, ca răspuns la epidemia de COVID-19

[COM(2020) 491 final – 2020/0251 (COD)]

(2021/C 10/04)

| Raportor: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Raportor:

Christophe LEFÈVRE

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 14.9.2020
  Parlamentul European, 14.9.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Decizia Biroului | 15.9.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 220/3/18 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 14.9.2020

Parlamentul European, 14.9.2020

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Decizia Biroului

15.9.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

220/3/18

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Având în vedere criza COVID-19, în urma căreia vânzările au încetat aproape în întregime în 2020, CESE a examinat propunerea de regulament a Comisiei Europene care ar permite producătorilor de motociclete cu standardul Euro 4 să vândă, după 1 ianuarie 2021, vehiculele aflate în stoc la data de 15 martie 2020. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Acest termen a impus o restricționarea posibilității de a vinde întregul stoc de vehicule mai poluante decât vehiculele Euro 5, după introducerea standardului obligatoriu Euro 5 la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE observă că instituirea inițială a obligației de a vinde motociclete în conformitate cu standardele Euro 5 și încetarea producției de vehicule Euro 4 nu sunt în niciun fel puse în discuție de prezenta propunere. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE sprijină propunerea de regulament, considerând-o o măsură adecvată și echilibrată de combatere a efectelor economice ale crizei COVID-19 și ale eliminării costisitoare a stocului de vehicule Euro 4. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Propunerea asigură un echilibru între asigurarea bunei funcționări a pieței interne, grav afectată de COVID-19, și continuarea eforturilor de reducere a amprentei de mediu a transportului rutier. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Conținutul propunerii Comisiei

| 2.1. | Pandemia de COVID-19 a afectat sectorul motocicletelor, ceea ce a dus la o scădere semnificativă a cererii și la o creștere a numărului de vehicule aflate în stoc din cauza izolării, în timp ce 60 % din vânzările anuale au loc între lunile martie și iulie. Acest lucru a afectat capacitatea producătorilor de a respecta anumite termene impuse prin Regulamentul (UE) nr. 168/2013 (1) al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În conformitate cu regulamentul respectiv, la 1 ianuarie 2021 se va aplica etapa Euro 5 privind emisiile de poluanți, ceea ce înseamnă că, începând de la această dată, numai vehiculele care îndeplinesc cerințele Euro 5 pot fi introduse pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dispozițiile Regulamentului (UE) legate de sistemul de sfârșit de serie pentru vehiculele din categoria L prevăd posibilitatea ca producătorii să introducă pe piață o parte limitată a unui stoc de vehicule a căror punere în funcțiune (omologarea UE de tip) nu mai este valabilă. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Deși acest regulament prevede un proces de eliminare a stocurilor de vehicule de sfârșit de serie, această eliminare este limitată în fiecare stat membru la maximum 10 % din numărul mediu de vehicule vândute în ultimii doi ani sau la 100 de vehicule. Or, potrivit surselor din industrie, se estimează că aproximativ 553 700 de vehicule Euro 4 erau în stoc în martie 2020.
  Având în vedere reducerea cu 98 % a vânzărilor și numărul de vehicule din stoc, dispozițiile existente privind vehiculele de sfârșit de serie nu reprezintă un mecanism adecvat pentru a face față situației. |
| --- | --- |

2.4.

Având în vedere reducerea cu 98 % a vânzărilor și numărul de vehicule din stoc, dispozițiile existente privind vehiculele de sfârșit de serie nu reprezintă un mecanism adecvat pentru a face față situației.

| 2.5. | Propunerea vizează introducerea unei derogări care să le permită producătorilor să introducă pe piață, numai în 2021, vehiculele Euro 4 de sfârșit de serie care erau în stoc la 15 martie 2020, într-un număr mai mare decât cel prevăzut în regulamentul inițial. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Deși prezenta propunere are rolul să întârzie interzicerea vânzării de vehicule mai poluante decât noua generație, flexibilitatea va fi limitată la vehiculele deja produse la începutul restricțiilor de deplasare a persoanelor. În plus, propunerea va permite să se evite, de asemenea, necesitatea de a elimina în mod inutil vehiculele care ar fi fost introduse pe piață în absența crizei. Această propunere nu va amâna intrarea în vigoare, de la 1 ianuarie 2021, a etapei Euro 5 pentru toate vehiculele nou produse. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE își reiterează sprijinul pentru toate inițiativele care vizează reducerea emisiilor poluante și îmbunătățirea calității aerului și, mai ales, pentru integrarea standardelor de emisie, cunoscute ca standarde Euro, în sectorul transporturilor. Este esențial să se limiteze emisiile de poluanți precum monoxidul de carbon, oxizii de azot, hidrocarburile și microparticulele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În avizul său referitor la propunerea de regulament privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (2), votat în unanimitate la 19 ianuarie 2011, CESE a salutat termenul propus de Comisia Europeană (3) pentru introducerea noilor etape de mediu ale standardelor Euro. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE recunoaște că pandemia de COVID-19 reprezintă o provocare majoră pentru marea majoritate a sectoarelor economice europene și, în special, pentru piețele sezoniere, cum ar fi vânzările de motociclete, care au fost afectate în mod deosebit de măsurile de izolare introduse în sezonul de vârf. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Din cauza acestei situații, producătorii n-au putut să vândă o cantitate satisfăcătoare de vehicule Euro 4 a căror perioadă de valabilitate expiră la 31 decembrie 2020. CESE consideră că dispozițiile privind vehiculele de sfârșit de serie, în forma lor actuală, nu vor oferi un sprijin adecvat industriei motocicletelor, pentru a atenua impactul economic al crizei. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ca atare, CESE consideră că este necesar să se găsească o soluție adecvată la dificultățile cu care se confruntă sectorul motocicletelor, asigurând, în același timp, un echilibru între necesitatea de a vinde vehiculele aflate în stoc de la 15 martie 2020 și importanța de a nu întârzia intrarea în vigoare a standardului Euro 5 de la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | De aceea, CESE sprijină introducerea unor măsuri specifice pentru vehiculele sfârșit de serie pentru 2021, aspect pe care CESE îl consideră a fi o măsură adecvată și echilibrată pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, asigurând, în același timp, continuarea eforturilor de reducere a amprentei de mediu a transportului. |
| --- | --- |

3.6.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri.

1

(2)  COM(2010) 542 final; Avizul CESE: JO C 84, 17.3.2011, p. 30.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 2.

3

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/30

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE în ceea ce privește cerințele în materie de informații, guvernanța produselor și limitele pozițiilor pentru a contribui la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19

[COM(2020) 280 final – 2020/0152 (COD)]

privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1129 în ceea ce privește prospectul UE entru redresare și ajustările specifice pentru intermediarii financiari în scopul susținerii redresării în urma pandemiei de COVID-19

[COM(2020) 281 final – 2020/0155 (COD)]

privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/2402 de stabilire a unui cadru general privind securitizarea și de creare a unui cadru specific pentru securitizarea simplă, transparentă și standardizată care să faciliteze redresarea în urma pandemiei de COVID-19

[COM(2020) 282 final – 2020/0151 (COD)]

privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 cu privire la ajustări ale cadrului de securitizare în vederea sprijinirii redresării economice ca răspuns la pandemia de COVID-19

[COM(2020) 283 final – 2020/0156 (COD)]

(2021/C 10/05)

Raportor general:

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 27.8.2020 [COM(2020) 281 final, COM(2020) 282 final și COM(2020) 283 final].
  Parlamentul European, 14.9.2020 [COM(2020) 281 final, COM(2020) 282 final și COM(2020) 283 final].
  Comisia Europeană, 23.9.2020 [COM(2020) 280 final]. |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 246/0/8 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 27.8.2020 [COM(2020) 281 final, COM(2020) 282 final și COM(2020) 283 final].

Parlamentul European, 14.9.2020 [COM(2020) 281 final, COM(2020) 282 final și COM(2020) 283 final].

Comisia Europeană, 23.9.2020 [COM(2020) 280 final].

Temei juridic

Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

246/0/8

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE aprobă și sprijină propunerile de modificare a Directivei privind reglementarea piețelor financiare, din pachetul privind redresarea piețelor de capital, care fac obiectul prezentului aviz. Aceste modificări urmăresc să simplifice substanțial documentația și cerințele care reglementează piețele financiare, în special aspectele prevăzute de prevederile MiFID II. Cu toate acestea, întrucât pachetul de modificări cuprindea inițial patru măsuri diferite de modificare, prezentul aviz consideră totuși că este oportun să se ia în considerare proiectul de simplificare în ansamblu, care a fost conceput nu doar pentru simpla modificare a Directivei MiFID II, ci și – în general – pentru a reduce sarcina administrativă a operatorilor bancari și financiari, eliberând astfel resurse pentru investiții în redresarea economică. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE sprijină propunerile Comisiei și împărtășește obiectivele pachetului de reformă propus. Este necesar să se depună toate eforturile de înnoire a reglementărilor, pentru: (i) a facilita investițiile în economia reală; (ii) a acorda credite persoanelor fizice și IMM-urilor; (iii) a încuraja recapitalizarea întreprinderilor europene și a promova consolidarea rolului piețelor de valori mobiliare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută simplificarea unora dintre sarcinile impuse de regulamentul financiar contrapărților eligibile și investitorilor profesioniști, fiind de acord cu sprijinul deja demonstrat în această privință de operatorii din sectorul bancar. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În calitatea sa de reprezentant al consumatorilor și al societății civile și reiterând necesitatea de a-i proteja pe titularii de conturi de economii și pe investitorii neprofesioniști, CESE salută alegerea Comisiei, care – prin modificările avute în vedere – dorește să acorde o atenție deosebită reglementării financiare, urmărind găsirea unui echilibru just între nevoile diverselor categorii de investitori. Astfel, simplificarea normativă nu trebuie să reducă nivelurile de protecție pentru titularii de conturi de economii și pentru investitorii mai puțin experimentați, care trebuie să fie distinși în mod clar de operatorii profesioniști. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE sprijină obiectivul Comisiei de a reduce costurile de asigurare a conformității și de a evita risipa resurselor materiale, prin reducerea semnificativă a producției de documente pe suport de hârtie în favoarea instrumentelor digitale, care garantează o interacțiune mai rapidă și mai sigură între operatori și clienți, făcând ca documentația să fie mai bine conservată și asigurând o mai mare durabilitate a mediului. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută în special obiectivul de a simplifica securitizarea expunerilor depreciate. Această evoluție normativă le permite băncilor să își degreveze bugetele prin creșterea capacității lor de creditare într-un moment în care această capacitate este vitală. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Prin urmare, CESE consideră că intervenția Comisiei ar trebui să fie chiar mai amplă și mai incisivă decât cea propusă. Legislația existentă privind securitizarea creditelor neperformante a fost introdusă înaintea pandemiei și prezintă aspecte rigide care pot avea un impact negativ asupra economiei reale și, mai ales, asupra IMM-urilor în contextul economic actual, subminat de pandemie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Aceste elemente de rigiditate, în special cele legate de calendarul executării operațiilor de cesiune a expunerilor deteriorate de către bănci, trebuie să fie gestionate cu multă atenție, astfel încât simplificarea propusă să nu-i avantajeze excesiv pe operatorii de credite specializați în materie de credite neperformante, punând în pericol (și mai mult) întreprinderile din economia reală, în cazul în care băncile ar fi determinate să se debaraseze prea rapid de aceste credite. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Observații generale

| 2.1. | Pachetul ce cuprinde propunerile de modificare a Regulamentului financiar propus de Comisia Europeană la 24 iulie 2020 se adaugă unei serii de măsuri adoptate în ultimele luni cu privire la chestiuni bancare și financiare, pentru a stimula o redresare reală în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Primul set de măsuri din cadrul acestei strategii se referea la sectorul bancar și își propunea să sprijine acordarea de împrumuturi bancare gospodăriilor și întreprinderilor din întreaga UE, pentru a contracara efectele negative asupra cererii și ofertei care au fost cauzate de pandemie în diverse sectoare de producție. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pe de altă parte, modificările cuprinse în pachetul de măsuri propuse la 24 iulie vizează piețele de capital și au ca scop să promoveze investițiile, să majoreze capitalizarea întreprinderilor și să sporească capacitatea băncilor de a finanța redresarea economică. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pachetul propus de Comisie prevede modificări specifice de simplificare a patru dispoziții majore de reglementare bancară și financiară: Directiva privind piețele instrumentelor financiare (MiFID II), Regulamentul privind prospectele, Regulamentul privind securitizările și Regulamentul privind cerințele de capital (CRR). Din acest motiv, deși tema principală a acestui aviz este Directiva MiFID II, s-a considerat că este totuși important să se emită un aviz cu privire la întregul pachet, întrucât eficacitatea și utilitatea inițiativei Comisiei par a fi mai evidente atunci când sunt puse în perspectiva unui cadru cuprinzător de modificări. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Măsurile de simplificare a cerințelor de informare prevăzute de Directiva MiFID II erau deja planificate pentru 2021 și 2022, astfel încât Comisia organizase deja o consultare publică în acest scop. CESE consideră că este oportun ca aceste modificări să fie anticipate pentru a reduce rapid, în acest stadiu critic al economiei europene, costurile de asigurare a conformității legate de punerea în aplicare a normelor MiFID II. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Modificările propuse la Regulamentul (UE) 2017/1129 privind prospectele, prin promovarea unui „prospect al UE pentru redresare”, și ajustările specifice pentru intermediarii financiari, cuprinse în pachetul propus de Comisia Europeană, introduc simplificări pentru reducerea lungimii prospectelor de informare până la maximum 30 de pagini, prospecte care în prezent pot număra și mai mult de 100 de pagini. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prin modificarea Regulamentului privind securitizările și a celui privind cerințele de capital (CRR), Comisia dorește în schimb îmbunătățirea instrumentelor de care dispune sistemul bancar al UE, pentru a le îmbunătăți capacitatea de a finanța economia reală. Aceste măsuri vin în siajul propunerii anterioare a Comisiei Europene de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 575/2013 și (UE) 2019/876, ca răspuns la pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Propunerea Comisiei, concentrată în special pe securitizarea creditelor neperformante, urmărește să faciliteze posibilitatea de a transforma aceste credite neperformante în titluri de valoare negociabile. Ca atare, securitizarea ar trebui să permită eliberarea capitalului bancar pentru noi împrumuturi, permițând finanțarea redresării economice pentru o gamă mai largă de investitori. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | În general, toate propunerile Comisiei urmăresc o simplificare eficientă a documentației privind investițiile, pentru a reduce sarcina administrativă, eliberând astfel resurse pentru investiții într-o redresare economică rapidă. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Comentarii specifice și comentarii generale

| 3.1. | CESE salută propunerile Comisiei și subscrie obiectivelor acestora. Este necesar să se depună toate eforturile de reglementare pentru: (i) a facilita investițiile în economia reală; (ii) a acorda credite persoanelor fizice și IMM-urilor; (iii) a încuraja recapitalizarea întreprinderilor europene și a promova consolidarea rolului piețelor de valori mobiliare, în raport cu obiectivul redresării. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE salută intenția de a simplifica unele sarcini impuse de regulamentul financiar mai ales contrapărților eligibile și investitorilor profesioniști. În acest sens, obiectivul de simplificare urmărit de Comisie a fost deja întâmpinat cu satisfacție de operatorii din sectorul bancar. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În calitatea sa de reprezentant al consumatorilor și al societății civile, CESE salută alegerea Comisiei de a acorda o atenție deosebită reglementării care să îi protejeze pe titularii de conturi de economii și pe investitorii neprofesioniști, urmărind un echilibru just între diversele nevoi. Într-adevăr, este clar că simplificarea normativă nu trebuie să reducă nivelurile de protecție pentru titularii de conturi de economii și pentru investitorii mai puțin experimentați, care trebuie să fie distinși în mod clar de operatorii profesioniști și de contrapărțile eligibile. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Așa cum s-a solicitat foarte recent în raportul elaborat de Forumul la nivel înalt privind uniunea piețelor de capital, CESE dorește o revizuire cuprinzătoare a normelor financiare și bancare ale UE, pentru a elimina suprapunerile și clivajele din acest sector și, mai presus de toate, a înlocui dispozițiile (menite să protejeze siguranța titularilor de conturi de economii) care s-au dovedit în timp a fi ineficace, costisitoare și prejudicioase atât pentru operatorii financiari, cât și pentru investitori. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | De asemenea, CESE sprijină obiectivul Comisiei de a reduce costurile de asigurare a conformității și risipa resurselor materiale, prin reducerea semnificativă a producției de documente pe suport de hârtie în favoarea unor forme de interacțiune digitală. Instrumentele digitale sunt în măsură să asigure interacțiuni mai rapide și mai sigure între operatori și clienți, astfel încât documentația să poată fi conservată mai bine în timp și să se asigure o mai bună durabilitate a mediului. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Comitetul susține și simplificarea informațiilor privind costurile și sarcinile auxiliare induse de investiții, distingând diversele niveluri ale obligației de informare, în funcție de situația în care contrapărțile sunt sau nu eligibile. Și în acest context concret și specific, este necesar să se urmărească un echilibru just între nevoile de simplificare și cele de protecție adecvată a titularilor de conturi de economii și a investitorilor neprofesioniști. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Printre cele mai relevante aspecte ale propunerii de modificare a MiFID II, CESE le subliniază pe cele referitoare la limitele și acoperirile prevăzute pentru investițiile în instrumente financiare derivate în domeniul energiei. Cu toate acestea, consideră că ar fi util dacă introducerea unor scutiri în scopuri de acoperire a riscului (hedging exemption) pentru instrumentele derivate din domeniul energiei, măsură larg susținută de operatorii din sector, ar oferi stimulente pentru investiții în forme regenerabile de energie. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE salută decizia Comisiei de a confirma reglementările care limitează utilizarea instrumentelor financiare de acoperire împotriva riscurilor, ce rezultă din investițiile în produse agricole destinate consumului uman. Într-adevăr, deși este important și necesar să se asigure dezvoltarea de noi piețe prin încurajarea investițiilor inclusiv prin instrumente financiare, produsele agricole desemnate ca fiind importante merită o atenție deosebită, pentru a evita, de exemplu, recompensarea utilizărilor nealimentare. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE apreciază că modificările propuse cuprind inclusiv simplificarea tuturor prospectelor, a rapoartelor de informare și a celor periodice, care pot genera economii pentru promovarea unor investiții alternative, inclusiv prin utilizarea sporită a instrumentelor digitale. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Reducerea lungimii prospectelor de informare este la fel de pozitivă, deoarece reduce costul de punere în conformitate în comparație cu documentele care, în practică, erau adesea prea lungi și greu de înțeles pentru titularii de conturi de economii mai puțin experimentați. Prin urmare, CESE speră că se va ajunge la o dublă simplificare, atât în ceea ce privește resursele materiale destinate obligațiilor de informare, cât și – mai ales – furnizarea de informații relevante către titularii de conturi de economii. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | O simplificare cuprinzătoare a sectorului, care este bine sintetizată în noul model de „prospect UE pentru redresare”, ar putea sprijini fluxul de lichidități către întreprinderi și redresarea nivelurilor de capital, reduse în timpul pandemiei de COVID-19. Aceasta ar facilita emiterea de noi acțiuni și de către întreprinderile cu capitalizare mică și mijlocie, care va avea drept efect îmbunătățirea accesului la capital, fără a renunța în același timp la protecția necesară pentru titularii de conturi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Modificarea care propune majorarea de la 75 la 150 de milioane EUR a pragului pentru exceptarea de la prospect pentru titluri, altele decât titlurile de capital, emise de întreprinderi prin instituții de credit, pare a fi deosebit de utilă pentru a promova un rol activ al băncilor și al instituțiilor de credit în sprijinirea redresării. Propunerea Comisiei prevede că această majorare a pragului de scutire de la prospect este temporară. Cu toate acestea, CESE consideră că, în cazul în care măsura favorizează diversificarea efectivă a formelor de finanțare a întreprinderilor, apropiind IMM-urile de piața de capital, ar fi oportun ca ea să fie prelungită și după perioada de criză. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE apreciază obiectivul de a simplifica securitizările cu un tratament prudențial mai puțin strict atunci când ele se referă la credite neperformante, permițând astfel băncilor să își degreveze bugetele, majorându-și astfel capacitatea de creditare. Cu toate acestea, ar trebui să se acorde multă atenție, astfel încât această simplificare să nu fie benefică doar societăților specializate în tratarea creditelor neperformante, provocând întreprinderilor dificultăți suplimentare dacă băncile ar vinde prea repede aceste credite neperformante. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | În ceea ce privește mai ales propunerile de securitizare a creditelor neperformante, CESE consideră – împărtășind în același timp obiectivul aflat la baza propunerilor Comisiei – că măsurile ar trebui să fie mai cuprinzătoare decât cele propuse. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Cele mai recente propuneri ale Comisiei urmăresc, de fapt, pe bună dreptate să introducă norme specifice pentru expunerile neperformante, cu scopul de a le diferenția în anumite privințe de creditele performante. Cu toate acestea, ar trebui observat că întregul cadru de reglementare privind creditele neperformante aflat în vigoare prezintă elemente rigide cu un posibil impact puternic asupra economiei reale, în special asupra IMM-urilor, mai ales în contextul economic actual, vulnerabilizat de pandemie. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Un exemplu în acest sens poate fi „Regulamentul privind mecanismul de protecție prudențial pentru creditele neperformante” (NPLs Backstop regulation), care impune devaluarea creditelor neperformante după un calendar strict și nu ține seama prea mult (sau chiar deloc) de valoarea economică reală a garanțiilor pentru aceste credite. Dacă un astfel de cadru pare dificil de conciliat cu realitatea pieței secundare a creditelor neperformante dinaintea pandemiei, este ușor de imaginat că ar putea fi și mai problematic în mediul economic rezultat după pandemie. Prin urmare, ar trebui să se prevadă, cel puțin temporar, suspendarea sau recalibrarea calendarului de provizionare din Regulamentul Backstop. De asemenea, subliniem că regula celor 90 de „zile de întârziere” ar trebui să devină temporar mai flexibilă în situația de urgență provocată de COVID-19, pentru a evita impactul social negativ al unui astfel de calendar strict. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | CESE este conștient că propunerea Comisiei Europene din pachetul de amendamente ce urmărește facilitarea redresării pieței de capital este menită să abordeze impactul pandemiei de COVID-19. Nu putem însă să nu subliniem că regulile privind acoperirea minimă a creditelor neperformante prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/630 al PE și al Consiliului sunt, în prezent, inadecvate pentru a contracara efectele economice ale pandemiei și, prin urmare, ele ar trebui să devină – temporar – mai flexibile. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Pe lângă propunerile Comisiei privind creditele securitizate, și eficiența tratamentului creditelor neperformante achiziționate – fără a recurge la securitizări – de entități specializate și de instituții financiare ar trebui îmbunătățită în raport cu ceea ce se întâmplă în prezent cu regulile prudențiale actuale, prin modificarea articolului 127 din Regulamentul privind cerințele de capital (CRR). Actualul cadru juridic induce un efect disuasiv paradoxal din cauza absorbției excesive de capital de către instituțiile financiare care achiziționează credite neperformante pe piața secundară. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Acest lucru oferă un avantaj fondurilor specializate în achiziționarea de credite neperformante, deținute, în unele cazuri, de operatori financiari din afara Europei care nu sunt supuși cadrului de reglementare al UE și nici normelor Regulamentului CRR. Rezultă de aici un paradox contrar principiului „aceleași riscuri, aceleași norme”, prin care accentul pus de UE pe reglementarea internă ar putea favoriza pe cei care își desfășoară activitatea pe piața unică europeană, dar care își mențin în același timp sediul statutar și capitalul social în afara UE și, cel puțin în parte, a sistemului său de norme. |
| --- | --- |

3.19.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/35

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează

[COM(2020) 337 final – 2020/0154 (COD)]

(2021/C 10/06)

| Raportor general: | domnul Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Raportor general:

domnul Christophe LEFÈVRE

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 28.8.2020
  Parlamentul European, 14.9.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Decizia Biroului | 14.7.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 244/0/7 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 28.8.2020

Parlamentul European, 14.9.2020

Temei juridic

Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Decizia Biroului

14.7.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

244/0/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În siajul recomandărilor formulate în avizele CESE (1) și luând act, în special, de încetarea publicării LIBOR (2), Comitetul salută propunerile Comisiei Europene menite să asigure continuitatea mecanismelor de funcționare ale operatorilor financiari în cadrul uniunii piețelor de capital (UPC), în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Aceste propuneri nu numai că oferă un răspuns direct la consecințele încetării publicării LIBOR și ale retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană, dar ele prevăd, în același timp, și integrarea situației indicilor de referință din țările în care cursul de schimb nu este liber convertibil, contribuind astfel inclusiv la realizarea unor obiective de mai mare anvergură. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că, pentru ca o uniune a piețelor de capital să funcționeze bine, este nevoie ca aceste piețe să fie sigure, stabile și rezistente la șocuri. În acest sens, dispariția LIBOR va avea efecte economice foarte importante, întrucât un număr considerabil de contracte nu prevăd mecanisme de rezervă din perspectiva eliminării referinței la LIBOR până la sfârșitul anului 2021. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prin urmare, este crucial și prioritar ca referința la LIBOR să fie înlocuită și, în același timp, CESE salută propunerea Comisiei de a implica autoritățile naționale în acest proces, prin adoptarea unui regulament european care să neutralizeze riscurile existenței unor legislații disparate care pot fi observate în cadrul procesului de transpunere a unei directive. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE își exprimă satisfacția că modificările propuse cu privire la indicii de referință vor institui prerogative legale prin care Comisia Europeană să desemneze o rată de înlocuire atunci când un indice de referință a cărui încetare ar duce la perturbări semnificative în funcționarea piețelor financiare din Uniune încetează să mai fie publicat. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | De asemenea, CESE își exprimă satisfacția că rata legală de înlocuire va înlocui, în temeiul legislației, toate trimiterile la „indicele de referință care încetează” în toate contractele încheiate de o entitate supravegheată din UE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră relevant că, în cazul contractelor în care nu este implicată o entitate supravegheată din UE, statele membre sunt încurajate să adopte rate naționale legale de înlocuire. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În sfârșit, pentru a monitoriza caracterul adecvat al exceptării introduse recent, CESE este de acord ca autorităților competente și entităților supravegheate să li se impună să informeze periodic Comisia cu privire la utilizarea indicilor de referință care beneficiază de exceptare de către întreprinderile din UE și la modificările bilanțurilor entităților supravegheate în ceea ce privește expunerea la fluctuațiile monedelor țărilor terțe. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Decizia este în conformitate cu recomandările Consiliului pentru Stabilitate Financiară (3), dar CESE își pune întrebări în legătură cu faptul că, dacă se ia în considerare activitatea la nivel mondial, UE pare să fie singura jurisdicție care încearcă să reglementeze mecanismul funcționării indicilor cursului de schimb la vedere. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Desigur, CESE recomandă monitorizarea punerii în aplicare a acestui regulament și a integrării sale la nivelul piețelor financiare. În opinia CESE, este necesar ca normele prevăzute să contribuie în mod concret și direct la atingerea obiectivelor și să genereze efecte pozitive pentru toate părțile interesate din toate statele membre. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Context

| 2.1. | Programul de lucru al Comisiei pentru 2020 prevede o revizuire a regulamentului privind indicii financiari utilizați drept criterii de referință, pentru a stabili suma care trebuie plătită în cadrul unui instrument financiar sau al unui contract financiar sau valoarea unui instrument financiar. Prin stabilirea unor standarde de guvernanță și de calitate a datelor pentru indicii de referință utilizați în contractele financiare, Regulamentul privind indicii de referință urmărește să consolideze încrederea participanților la piața de capital în indicii utilizați ca indici de referință în Uniune. Regulamentul contribuie la eforturile Comisiei de creare a unei uniuni a piețelor de capital (UPC). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Regulamentul privind indicii de referință introduce obligația deținerii unei autorizații pentru administratorii indicilor de referință financiari, impunând cerințe pentru contribuitorii cu date de intrare utilizate pentru calcularea indicelui de referință financiar, și reglementează inclusiv utilizarea indicilor financiari de referință. Regulamentul privind indicii de referință prevede că entitățile supravegheate din UE [cum ar fi băncile, firmele de investiții, societățile de asigurare, organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM2)] au obligația de a utiliza numai indici al căror administrator a fost autorizat. Indicii de referință administrați în țări terțe pot fi utilizați în UE numai în urma unei proceduri de echivalare, recunoaștere sau avizare. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Regulamentul privind indicii de referință se aplică din ianuarie 2018. Cu toate acestea, până la sfârșitul lunii decembrie 2021, când expiră regimul de tranziție, participanții la piața UE pot utiliza în continuare indicii de referință administrați într-o țară din afara Uniunii, indiferent dacă pentru acești indici există sau nu o decizie privind echivalarea și indiferent dacă acești indici au fost sau nu recunoscuți ori avizați pentru a fi utilizați în Uniune. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În primul rând, propunerile de modificare cuprinse în textul legislativ care face obiectul prezentului aviz al CESE privind indicii de referință vor institui prerogative legale prin care Comisia Europeană să desemneze o rată de înlocuire atunci când un indice de referință a cărui încetare ar duce la perturbări semnificative în funcționarea piețelor financiare din Uniune încetează să mai fie publicat. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În al doilea rând, rata legală de înlocuire va înlocui, în temeiul legislației, toate trimiterile la „indicele de referință care încetează” în toate contractele încheiate de o entitate supravegheată din UE |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În al treilea rând, în cazul contractelor în care nu este implicată o entitate supravegheată din UE, statele membre sunt încurajate să adopte rate naționale legale de înlocuire. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În cele din urmă, pentru a monitoriza caracterul adecvat al exceptării introduse recent, autoritățile competente și entitățile supravegheate au obligația de a informa periodic Comisia Europeană cu privire la utilizarea indicilor de referință care beneficiază de exceptare de către întreprinderile din UE și la modificările bilanțurilor entităților supravegheate în ceea ce privește expunerea la fluctuațiile monedelor țărilor terțe. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații

| 3.1. | În siajul recomandărilor formulate în avizele CESE (4) și luând act, în special, de încetarea publicării LIBOR, Comitetul salută propunerile Comisiei menite să mențină continuitatea mecanismelor de funcționare ale operatorilor financiari în cadrul UPC, în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Aceste propuneri nu numai că reprezintă un răspuns direct la consecințele retragerii Regatului Unit din UE, dar ele prevăd, în același timp, și integrarea situației indicilor de referință din țările în care cursul de schimb nu este liber convertibil, contribuind astfel inclusiv la realizarea unor obiective de mai mare anvergură. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Într-adevăr, ele fac posibilă luarea în considerare a utilizării indicilor de referință ale cursului de schimb pentru a acoperi volatilitatea monedelor țărilor terțe, plata contractelor derivate într-o altă monedă decât monede cu convertibilitate limitată, în special în cazul în care moneda țării terțe nu este liber convertibilă. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Această reformă este esențială pentru a aborda schimbările brutale – legate de Brexit – suferite de uniunea piețelor de capital în relație cu uniunea bancară, a asigura funcționarea uniunii economice și monetare (UEM) și a contribui la consolidarea poziției UE și a statelor membre într-un mediu global în plină schimbare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În conformitate cu recomandările Consiliului pentru Stabilitate Financiară, reforma indicilor de referință critici, cum ar fi ratele IBOR (5), reprezintă o prioritate absolută a Planului de acțiune al Comisiei privind uniunea piețelor de capital. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pentru o bună funcționare a uniunii piețelor de capital, este nevoie ca aceste piețe să fie sigure, stabile și rezistente la șocuri. În acest sens, printre efectele dispariției LIBOR, deși ele se înscriu în logica pierderii treptate a reprezentativității pieței sau a realității economice subiacente pe care ar trebui să o cuantifice, vor fi și consecințe economice foarte importante, dat fiind că un număr considerabil de contracte nu au prevăzut mecanisme de rezervă până la eliminarea referinței la LIBOR, prevăzută înainte de sfârșitul anului 2021. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Prin urmare, este crucial și prioritar ca referința la LIBOR să fie înlocuită și, în același timp, CESE salută propunerea Comisiei Europene de a implica autoritățile naționale în acest proces, prin adoptarea unui regulament european care să neutralizeze riscurile existenței unor legislații disparate care pot fi observate în cadrul procesului de transpunere a unei directive. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pentru întreprinderi și autoritățile locale, consultate în prealabil de Comisia Europeană, adoptarea unor indici de referință contribuie la securizarea pe piață a tranzacțiilor transfrontaliere și la consolidarea unor condiții echitabile de concurență, în special pentru țările cu o rată de schimb încă prea mult reglementată. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Această modificare normativă este introdusă pentru a aborda un risc sistemic extrem de important: printre tipurile de contracte care vor fi afectate de încetarea unui indice de referință al ratei dobânzii utilizat pe scară largă se numără:






  (a) | emisiuni de titluri de creanță ale entităților supravegheate; |
| --- | --- | --- |

3.9.

(a)

emisiuni de titluri de creanță ale entităților supravegheate;

| (b) | datorii deținute în bilanțul entităților supravegheate; |
| --- | --- |

(b)

datorii deținute în bilanțul entităților supravegheate;

| (c) | împrumuturi; |
| --- | --- |

(c)

împrumuturi;

| (d) | depozite; și |
| --- | --- |

(d)

depozite; și

| (e) | contracte derivate. |
| --- | --- |

(e)

contracte derivate.

O mare parte din contractele financiare care fac referire la indicii de referință ai ratei dobânzii utilizați pe scară largă vizează entități supravegheate care intră sub incidența Regulamentului privind indicii de referință.

| 3.10. | Insecuritatea juridică și impactul economic potențial negativ care ar putea rezulta din dificultățile legate de capacitatea de executare a obligațiilor contractuale actuale vor constitui un risc la adresa stabilității financiare a Uniunii:






  — | la rândul lor, consumatorii, întreprinderile mici, mijlocii și mari și investitorii vor beneficia de mai multă protecție. Prezenta propunere introduce diferite instrumente pentru a se asigura că eliminarea unei rate interbancare utilizate pe scară largă nu afectează în mod nejustificat capacitatea sectorului bancar de a oferi finanțare întreprinderilor din UE și, prin urmare, nu pune în pericol un obiectiv-cheie al uniunii piețelor de capital; |
| --- | --- | --- |

3.10.

—

la rândul lor, consumatorii, întreprinderile mici, mijlocii și mari și investitorii vor beneficia de mai multă protecție. Prezenta propunere introduce diferite instrumente pentru a se asigura că eliminarea unei rate interbancare utilizate pe scară largă nu afectează în mod nejustificat capacitatea sectorului bancar de a oferi finanțare întreprinderilor din UE și, prin urmare, nu pune în pericol un obiectiv-cheie al uniunii piețelor de capital;

| — | în acest sens, CESE consideră că este relevant să fie analizate și următoarele considerente de text, în ceea ce privește propunerea Comisiei:






  (i) | considerentele și expunerea de motive par să aibă în vedere o plajă extinsă de contracte care utilizează indici de referință financiari, inclusiv contractele de credit (sau mecanisme de împrumut similare) încheiate cu persoane juridice ori alte asemenea (nu doar consumatori); se amintește, în acest sens, secțiunea referitoare la „Domeniul de aplicare a ratei legale de înlocuire”; |
| --- | --- | --- |

—

în acest sens, CESE consideră că este relevant să fie analizate și următoarele considerente de text, în ceea ce privește propunerea Comisiei:

(i)

considerentele și expunerea de motive par să aibă în vedere o plajă extinsă de contracte care utilizează indici de referință financiari, inclusiv contractele de credit (sau mecanisme de împrumut similare) încheiate cu persoane juridice ori alte asemenea (nu doar consumatori); se amintește, în acest sens, secțiunea referitoare la „Domeniul de aplicare a ratei legale de înlocuire”;

| (ii) | textul din propunerea Comisiei care stabilește înlocuirea în temeiul legii, articolul 23a alineatul (2), se raportează la termenul de „contracte financiare” care este definit în Regulamentul BMR [articolul 3 alineatul (1) punctul 18] doar prin raportare la contractele de credit încheiate cu persoane fizice – consumatori, având în vedere trimiterile la Directiva 2014/17/UE și Directiva 2008/48/CE; |
| --- | --- |

(ii)

textul din propunerea Comisiei care stabilește înlocuirea în temeiul legii, articolul 23a alineatul (2), se raportează la termenul de „contracte financiare” care este definit în Regulamentul BMR [articolul 3 alineatul (1) punctul 18] doar prin raportare la contractele de credit încheiate cu persoane fizice – consumatori, având în vedere trimiterile la Directiva 2014/17/UE și Directiva 2008/48/CE;

| (iii) | pentru asigurarea consecvenței între dezideratul exprimat în expunerea de motive și textul propunerii, CESE consideră că este utilă o analiză a referinței și definiției atribuite termenului de „contracte financiare”, astfel încât aceasta să nu fie limitată doar la contractele de credit încheiate cu consumatorii, ci să asigure eficiența mecanismului de înlocuire în temeiul legii și în cadrul contractelor de credit încheiate cu ceilalți actori de pe piață; |
| --- | --- |

(iii)

pentru asigurarea consecvenței între dezideratul exprimat în expunerea de motive și textul propunerii, CESE consideră că este utilă o analiză a referinței și definiției atribuite termenului de „contracte financiare”, astfel încât aceasta să nu fie limitată doar la contractele de credit încheiate cu consumatorii, ci să asigure eficiența mecanismului de înlocuire în temeiul legii și în cadrul contractelor de credit încheiate cu ceilalți actori de pe piață;

| — | CESE consideră că competențele de înlocuire ar trebui să se extindă la toate contractele supuse legislației unui stat membru al UE, precum și la contractele încheiate între entități stabilite în UE care sunt reglementate de o legislație din afara UE, în cazul în care legislația țării terțe nu prevede o rată legală de înlocuire pentru un indice de referință abandonat; |
| --- | --- |

—

CESE consideră că competențele de înlocuire ar trebui să se extindă la toate contractele supuse legislației unui stat membru al UE, precum și la contractele încheiate între entități stabilite în UE care sunt reglementate de o legislație din afara UE, în cazul în care legislația țării terțe nu prevede o rată legală de înlocuire pentru un indice de referință abandonat;

| — | măsurile propuse trebuie considerate ca reprezentând o contribuție la „o economie europeană pusă în serviciul cetățenilor” (programul de lucru al Comisiei pentru 2020). Această inițiativă favorizează împrumuturile bancare pentru clienții persoane fizice, indexate în funcție de ratele IBOR, ceea ce reprezintă un element important al unei economii care răspunde nevoilor populației. |
| --- | --- |

—

măsurile propuse trebuie considerate ca reprezentând o contribuție la „o economie europeană pusă în serviciul cetățenilor” (programul de lucru al Comisiei pentru 2020). Această inițiativă favorizează împrumuturile bancare pentru clienții persoane fizice, indexate în funcție de ratele IBOR, ceea ce reprezintă un element important al unei economii care răspunde nevoilor populației.

| 3.11. | Având în vedere faptul că în considerentul (10) din propunerea de modificare se face referire la luarea în considerare a propunerilor comisiilor de lucru și că, cel puțin în cazul tranziției de la Eonia (Euro Overnight Index Average) la €STR (Euro short-term rate), comisia de lucru aferentă a recomandat ca aceasta să se facă la €STR plus diferențialul ratei, CESE consideră că ar fi utilă confirmarea faptului că prin „indice de referință de înlocuire” se înțelege noul indice plus diferențialul ratei. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE consideră că ar fi utilă clarificarea termenului de „perturbări semnificative ale funcționării piețelor financiare din Uniune”. În acest sens, în baza dispozițiilor considerentului 4, se poate deduce că încetarea publicării LIBOR-ului intră în această categorie, dar dacă se privește în perspectivă și se ia în considerare faptul că, la un moment dat, se va putea pune problema dispariției EURIBOR-ului, o definire a conceptului ar fi recomandabilă. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE consideră că ar fi util dacă ar fi menționate și condițiile în care Comisia Europeană va exercita acest drept, respectiv în cât timp de la îndeplinirea condițiilor prevăzute va fi desemnat indicele de referință de înlocuire. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | O altă clarificare utilă ar fi aceea privind gradul de extrateritorialitate al aplicării acestei măsuri, cu alte cuvinte că această măsură se aplică în cazul în care una dintre entitățile supravegheate are sediul într-unul din Statele Membre, indiferent de legea care guvernează contractul, iar aici, CESE se referă în special la contractele guvernate de legea engleză, care de la 1 ianuarie 2021 va deveni legea unui stat terț față de Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Prin urmare, o reformă a Regulamentului UE privind indicii de referință este instrumentul adecvat pentru stabilirea unei rate legale de înlocuire care să atenueze consecințele negative asupra securității juridice și a stabilității financiare care ar putea apărea în cazul în care LIBOR, sau orice alt indice a cărui încetare ar duce la perturbări semnificative ale funcționării piețelor financiare din Uniune, ar fi abandonat fără ca o astfel de rată de înlocuire să fie atât disponibilă, cât și integrată în contractele deja existente în care este implicată o entitate supravegheată ce intră sub incidența Regulamentului privind indicii de referință. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Decizia este în conformitate cu recomandările Consiliului pentru Stabilitate Financiară, dar CESE își pune întrebări în legătură cu faptul că, dacă se ia în considerare activitatea la nivel mondial, UE pare să fie singura jurisdicție care încearcă să reglementeze mecanismul funcționării indicilor cursului de schimb la vedere. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Desigur, CESE recomandă monitorizarea punerii în aplicare a acestui regulament și a integrării sale la nivelul piețelor financiare. În opinia CESE, este necesar ca normele prevăzute să contribuie în mod concret și direct la atingerea obiectivelor și să genereze efecte pozitive pentru toate părțile interesate din toate statele membre. |
| --- | --- |

3.17.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Revizuirea Sistemului european de supraveghere financiară (SESF) (JO C 227, 28.6.2018, p. 63), Finanțe sustenabile: taxonomie și criterii de referință (JO C 62, 15.2.2019, p. 103) și Sistemul european de supraveghere financiară (SESF) – propunere modificată privind combaterea spălării banilor (JO C 110, 22.3.2019, p. 58).

1

(2)  LIBOR (London Interbank Offered Rate – Rata interbancară de la Londra) este folosită ca rată esențială a dobânzii de referință acceptată la nivel global care indică costurile îndatorării între bănci.

2

(3)  Grupare economică internațională, înființată cu ocazia reuniunii G20 de la Londra, din aprilie 2009. Acest Consiliu reunește 26 de autorități financiare naționale (bănci centrale, ministere de finanțe etc.) și mai multe organizații internaționale și grupări ce elaborează standarde în domeniul stabilității financiare.

3

(4)  Revizuirea Sistemului european de supraveghere financiară (SESF) (JO C 227, 28.6.2018, p. 63), Finanțe sustenabile: taxonomie și criterii de referință (JO C 62, 15.2.2019, p. 103) și Sistemul european de supraveghere financiară (SESF) – propunere modificată privind combaterea spălării banilor (JO C 110, 22.3.2019, p. 58).

4

(5)  Ratele dobânzii interbancare oferite (Interbank offer rates – IBOR) sunt indici de referință de importanță sistemică ce stau la baza multor contracte din sectorul financiar.

5

Interbank offer rates

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/40

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema „Strategia europeană în materie de competențe în favoarea competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței”

[COM(2020) 274 final]

privind propunerea de recomandare a Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență

[COM(2020) 275 final]

(2021/C 10/07)

| Raportor: | doamna Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Sesizare | Comisia Europeană, 12.8.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă: | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 218/0/5 |

Sesizare

Comisia Europeană, 12.8.2020

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă:

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

9.9.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

218/0/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE reamintește că o forță de muncă formată și calificată constituie unul dintre principalele avantaje ale modelului social și economic european, iar sprijinul pentru formarea tinerilor și a adulților trebuie să fie utilizat ca o pârghie pentru a stimula creșterea economică durabilă și pe termen lung, întrucât aceasta ajută la sporirea inovării, a productivității și a competitivității și susține lucrătorii în cadrul tranziției juste, precum și evoluția carierei și a salariului. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută faptul că Agenda pentru competențe și recomandarea propusă privind educația și formarea profesională (EFP) au fost elaborate sub auspiciile Pilonului european al drepturilor sociale (PEDS) și că mottoul Agendei pentru competențe este primul principiu al PEDS. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comitetul este de părere că proiectele privind centrele de excelență profesională și finanțarea participării țărilor la competițiile EuroSkills, ca unul dintre instrumente, vor genera îmbunătățiri la nivelul întregului sistem de EFP, sporind calitatea, atractivitatea și caracterul incluziv al EFP pentru toată lumea. Acest lucru ar trebui realizat cu ajutorul partenerilor sociali relevanți și al organizațiilor societății civile, inclusiv al familiilor, al părinților și al elevilor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE reamintește că competențele-cheie și abilitățile STIAM (1) trebuie incluse în oferta de „abilități adecvate”, pentru a răspunde nevoilor imediate ale tinerilor și adulților referitoare la o viață de succes în societate, dar și nevoilor pieței muncii pentru tranziția digitală și verde. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază că trebuie pus accentul pe competențele sociale și de cetățenie, care sunt esențiale pentru persoane, în calitate de cetățeni democratici. Educația pentru cetățenie ar trebui să fie accesibilă pentru oricine, în special pentru grupurile defavorizate (2). CESE încurajează statele membre (SM) să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind promovarea valorilor comune (3) și să consolideze învățarea privind identitatea și valorile europene în sectorul EFP și al formării adulților. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută propunerea de Pact pentru competențe cu privire la conversia profesională și perfecționarea lucrătorilor și solicită stabilirea unor obiective realizabile și elaborarea unor principii de calitate comune agreate, cu implicarea partenerilor sociali relevanți, a organizațiilor societății civile și a altor părți interesate importante, pentru a oferi soluții eficace pentru toți. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE solicită acordarea unei atenții sporite politicilor în materie de orientare și consiliere în legătură cu tranziția verde și digitală a pieței muncii prin extinderea mecanismului de sprijin pus la dispoziție de către diferiți furnizori de informații, precum sistemele de ambasadori ai formării instituite de către sindicate, sprijinul pentru întreprinderi în domeniul resurselor umane (RU) și activitățile din cadrul societății civile în scopul motivării adulților și a lucrătorilor în direcția conversiei și a perfecționării profesionale. CESE reamintește că sprijinirea persoanelor prin formări în domeniul tranziției digitale și verzi juste va începe cu validarea învățării nonformale și informale (NFIL) și cu asigurarea recunoașterii și certificării cursurilor de formare, astfel încât acestea să fie integrate în calificări integrale. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE face trimitere la avizul său pe tema „Finanțare durabilă pentru învățarea pe tot parcursul vieții și dezvoltarea competențelor, în contextul deficitului de forță de muncă calificată” (4) și subliniază că Planul de redresare, instrumentul „Next Generation EU” și alte fonduri din partea UE (FSE+, Fondurile pentru o tranziție justă) trebuie să fie utilizate în mod eficient și consecvent pentru a sprijini în mod eficace politicile din domeniul educației și formării. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Comitetul solicită efectuarea de cercetări la nivel european cu privire la ideea unei inițiative europene privind conturile personale de învățare pe tot parcursul vieții (ILA) ca o inițiativă-umbrelă sau ca sprijin specific pentru nevoile statelor membre. CESE solicită Comisiei să inițieze un dialog social cu privire la ILA și cu privire la dezvoltarea de profiluri europene de bază în EFP, pentru a ține cont de nevoile diferitelor sectoare, de cerințele naționale ale profesiilor implicate în EFP în conformitate cu acordurile colective, de schimbările profilurilor profesionale și ocupaționale și de nevoile întreprinderilor, precum și să se consulte cu organizațiile relevante ale societății civile. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE îndeamnă ca indicatorii și criteriile de referință să fie reconsiderate și actualizate încă o dată atunci când devin disponibile date privind impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Datele și informațiile privind EFP, competențele și piața muncii trebuie să fie îmbunătățite în legătură cu obiectivele UE privind educația și formarea, iar noii indicatori ar trebui să asigure punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD-urile) și a semestrului european. Pentru a atinge indicatorii propuși până în 2025, frecvența monitorizării ar impune o actualizare anuală cu privire la o serie de date, pentru a urmări mai bine îmbunătățirile de la nivelul sectorului EFP, și cu privire la asigurarea conversiei și a perfecționării profesionale. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE solicită ca tuturor cursanților EFP să li se garanteze dreptul și accesul la EFP și la programe de ucenicie de calitate superioară și favorabile incluziunii, ținând cont în mod corespunzător de Cadrul european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace (5). Pe lângă indicatorul de participare la învățarea la locul de muncă (WBL) prevăzut în Recomandarea propusă privind EFP, ar putea fi definit un indicator al învățării în cadrul întreprinderilor și ar putea fi încurajate programele de ucenicie în colaborare între întreprinderi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE face trimitere la avizul său pe tema „Către o strategie a UE pentru îmbunătățirea abilităților și competențelor ecologice pentru toți” (6) și solicită Comisiei să dezvolte o strategie la nivelul UE privind abilitățile și competențele ecologice în conformitate cu Pactul verde european și să stabilească indicatori privind un cadru de competențe privind nevoile în materie de abilități ecologice, cu implicarea guvernelor, a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Comitetul solicită elaborarea de politici pentru îmbunătățirea atractivității profesiei profesorilor și formatorilor din EFP prin oferirea de actualizări strategice ale dezvoltării profesionale inițiale și continue a acestora, pentru ca aceștia să fie bine pregătiți pentru tranziția verde și digitală a EFP, prin îmbunătățirea statutului, a sănătății și a siguranței acestora și a condițiilor de muncă și prin implicarea lor în dezvoltarea de programe școlare privind tranziția digitală și verde pentru școlile și instituțiile de învățământ EFP, în cadrul unui proces de dialog social autentic. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE ar dori ca Planul de acțiune privind educația digitală (7) să propună sprijin practic pentru comunitățile școlare în vederea îmbunătățirii competențelor digitale și a investițiilor în instrumente digitale și în accesul la internet și să asigure sprijin astfel încât toată lumea să beneficieze de competențe digitale, atât nontehnice (pentru viața socială și personală), cât și tehnice (tehnologice și profesionale). Solicităm Comisiei să furnizeze date relevante privind accesul la instrumente digitale și accesul la internet în școli în raport cu instrumentul SELFIE (8). Este important să se asigure perfecționarea și conversia profesională a lucrătorilor în ceea ce privește competențele digitale necesare. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE recomandă efectuarea unui studiu la nivelul UE pentru cartografierea micro-certificatelor existente ale diferiților furnizori, pentru a identifica nevoile reale ale întreprinderilor, angajatorilor și lucrătorilor europeni, dar și ale persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, în ceea ce privește micro-certificatele și impactul acestora asupra calificărilor și a contractelor colective de muncă. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE recomandă îmbunătățirea platformei Europass, cu informații fiabile pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, pentru cursanți, angajatori și decidenții politici; informațiile ar trebui să fie accesibile, de asemenea, persoanelor cu handicap și să fie oferite în diferite limbi, inclusiv în limbile majoritare ale migranților, refugiaților și solicitanților de azil. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Comitetul solicită ca acțiunile naționale în materie de competențe să pună accent pe susținerea cursantelor, a lucrătoarelor și a șomerelor, cu formare adaptată, și de asemenea, să se concentreze pe sprijinirea într-o manieră eficace a familiilor care s-au confruntat cu dificultăți severe în criza provocată de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | CESE încurajează Comisia să elaboreze acțiuni care să asigure faptul că fiecare refugiat și solicitant de azil are posibilitatea de a-și valida abilitățile și competențele și de a beneficia de programe de ucenicie, de conversie și de perfecționare profesională, pentru a se integra pe piața muncii, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a UE. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | CESE propune ca ideile aflate la baza inițiativelor în materie de învățământ superior și de cercetare din cadrul Agendei pentru competențe și acțiunile de politică ulterioare să fie discutate în continuare cu guvernele, cu partenerii sociali relevanți și cu organizațiile societății civile. Parteneriatele dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ superior ar trebui să genereze beneficii egale pentru ambele părți și nu ar trebui să conducă la reducerea bugetelor publice pentru învățământul superior. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | CESE solicită să se asigure investiții publice durabile în învățământul superior și în cercetare ca parte a semestrului european și sprijinirea acestora din fonduri ale UE, astfel încât învățământul superior și cercetarea să devină cu totul incluzive și accesibile pentru studenți și viitorii cercetători și să se garanteze un mediu de lucru favorabil pentru cadrele didactice academice și cercetători. CESE solicită ca propunerile privind dezvoltarea abilităților și competențelor cercetătorilor să fie discutate pe larg cu beneficiarii vizați de inițiative. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | CESE solicită statelor membre să pună în aplicare Comunicatul de la Paris (2018) și viitorul Comunicat de la Roma (2020) și să asigure respectarea libertății și integrității academice, a autonomiei instituționale, a participării studenților și personalului la guvernanța învățământului superior și a responsabilității publice, ca principii de bază ale Spațiului european al învățământului superior (EHEA). CESE solicită statelor membre să respecte valorile fundamentale ale Procesului de la Bologna, să pună în aplicare principiile privind dimensiunea socială și învățarea și predarea de calitate și solicită Grupului de monitorizare privind Procesul de la Bologna să asigure punerea în aplicare în continuare a obiectivelor de la Bologna stabilite de comun acord. De asemenea, CESE evidențiază importanța punerii în aplicare a Recomandării ONU privind statutul personalului didactic din învățământul superior din 1997 (9). |
| --- | --- |

1.21.

2.   Context

| 2.1. | Comunicarea privind Strategia europeană în materie de competențe în favoarea competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței pentru competențe stabilește prioritățile politicii și acțiunile care vizează formarea mai multor persoane, sporirea frecvenței formării și formarea în vederea dobândirii competențelor necesare pe piața forței de muncă, în special pentru a face față tranziției verzi și digitale. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Noua propunere își are originile în comunicarea O nouă agendă pentru competențe în Europa: Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității (2016) (10). Agenda pentru competențe actualizată (2020) propune 12 inițiative și un set de patru obiective cantitative care trebuie atinse până în 2025. Propunerea de recomandare a Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență propune obiective suplimentare pentru cursanții EFP. Acest aviz vizează ambele inițiative. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Considerații generale

| 3.1. | Pandemia de COVID-19 a împins economia Europei către o recesiune accentuată și a generat o creștere a ratei șomajului. Chiar dacă Eurostat estimează că recentele creșteri ale ratei șomajului sunt nesemnificative comparativ cu declinul activității economice, se preconizează că rata șomajului din UE-27 va crește de la 6,7 % în 2019 la 9 % în 2020 (11). Pe de altă parte, criza provocată de pandemia de COVID-19 a accelerat tranziția digitală în educație, muncă și viața de zi cu zi. Pachetul de politici al Comisiei a apărut așadar la momentul potrivit pentru a genera discuții cu privire la politici eficace în materie de educație și formare. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE salută faptul că Agenda pentru competențe și recomandarea privind EFP au fost elaborate sub auspiciile Pilonului european al drepturilor sociale (PEDS) pentru a contribui la respectarea primului principiu al PEDS privind dreptul la educație, la formare profesională și la învățare pe tot parcursul vieții (LLL) incluzivă și de înaltă calitate. Într-adevăr, toți europenii ar trebui să aibă dreptul de acces la formare profesională și la învățare pe tot parcursul vieții incluzivă și de înaltă calitate în cadrul unei tranziții juste și în raport cu schimbările demografice. Evidențiem faptul că trebuie abordată sărăcia educațională, care s-a agravat ca urmare a accesului inegal la educație și formare pe perioada crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Considerăm că competențele-cheie și competențele nontehnice sunt la fel de importante precum „competențele adecvate” necesare pe piața muncii. Aceste competențe-cheie includ competențe sociale și de cetățenie, care sunt esențiale pentru individ ca cetățean democratic, în special atunci când inegalitățile sociale și economice crescute pot duce la radicalism, la populism și la creșterea infracționalității. Agenda pentru competențe ar trebui să acorde o atenție sporită dezvoltării competențelor-cheie pe durata ciclurilor/programelor educaționale obligatorii, precum și pentru programele de învățare pentru tineri și adulți. Este foarte apreciat faptul că Agenda pentru competențe se axează pe studii STIM (12)
  și pe competențe antreprenoriale, precum și pe înțelegerea amplelor nevoi ale societății și ale pieței muncii, cu condiția ca accentul să fie pus și pe abilitățile sociale și transversale. Abilitățile STIAM (13) trebuie îmbunătățite în continuare, deoarece artele, disciplinele umaniste, studiile sociale și sectoarele profesionale contribuie în mod semnificativ la PIB-ul unei țări. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Evidențiem faptul că, în avizul său privind spațiul european al educației (EEA) (2018) (14), CESE a salutat faptul că inițiativa EEA a propus creșterea gradului de incluziune a viitoarelor sisteme de educație și a subliniat că învățarea despre UE, valorile democratice, toleranță și cetățenie ar trebui considerată un drept pentru toți, în cadrul unui concept educațional cuprinzător, punând accentul pe grupurile defavorizate de persoane (15) și în cadrul procesului de punere în aplicare a PEDS. Este esențial ca statele membre să fie încurajate să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind promovarea valorilor comune (16). Ca urmare a avizului CESE privind pe tema „Educația privind Uniunea Europeană” (17), subliniem că EFP și învățarea adulților ar trebui să se axeze și pe consolidarea valorilor europene comune și a identității UE. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE salută propunerea de Pact pentru competențe cu privire la conversia profesională și perfecționarea lucrătorilor. Este esențial ca pactul să fie conceput cu implicarea partenerilor sociali relevanți, a organizațiilor societății civile și a altor părți interesate importante, în funcție de grupurile tematice, pentru a defini obiectivele pentru beneficiarii unui astfel de pact și pentru a asigura atingerea acestor obiective. Pactul ar trebui să ofere soluții efective tinerilor și adulților, șomerilor, persoanelor slab calificate și lucrătorilor, fiind acordată o atenție specială accesului grupurilor de persoane dezavantajate din punct de vedere socioeconomic la EFP, la învățarea adulților și la formare în vederea conversiei și a perfecționării profesionale, de calitate și favorabile incluziunii, oferite de o gamă largă de furnizori, precum serviciile publice de ocupare a forței de muncă, întreprinderile și instituțiile EFP. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Unul dintre criteriile de calitate ale acestor dispoziții de formare ar trebui să se refere la validarea învățării nonformale și informale (NFIL) înainte de orice acțiune de formare. Formarea ar trebui să fie recunoscută și certificată, cu identificarea clară a nivelului de calificare sau a segmentului/părții calificării în cadrul căreia este acordat certificatul. Această cerință ar consolida procesul de punere în aplicare a Recomandării Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (18) și a Recomandării Consiliului privind validarea NFIL (19). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În conformitate cu un aviz anterior al CESE pe tema „Finanțare durabilă pentru învățarea pe tot parcursul vieții și dezvoltarea competențelor, în contextul deficitului de forță de muncă calificată” (20), solicităm ca Planul de redresare, instrumentul „Next Generation EU” și alte fonduri din partea UE (FSE+, Fondurile pentru o tranziție justă etc.) să fie utilizate în mod eficient și consecvent pentru a garanta supraviețuirea întreprinderilor și a întreprinderilor sociale în perioada de criză, faptul că acestea pot să ofere și să păstreze locuri de muncă de calitate și că lucrătorii și șomerii obțin sprijin efectiv în ceea ce privește dobândirea de competențe de înaltă calitate. FSE+ ca fond complementar contribuie la punerea în aplicare a reformelor în materie de educație și formare identificate în cadrul procesului semestrului european și ar trebui să sprijine obiectivele strategiei industriale durabile ale Europei și politica privind dezvoltarea competențelor la nivelul IMM-urilor. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE constată că, în propunerea sa, Comisia recunoaște diferitele abordări ale statelor membre care permit persoanelor să își consolideze competențele pe tot parcursul vieții, vorbind despre „conturi”, nu despre „cont”, la singular. Cu toate acestea, ideea unei inițiative europene privind conturile personale de învățare pe tot parcursul vieții (ILA), ca o inițiativă-umbrelă sau ca sprijin specific pentru nevoile statelor membre, trebuie analizată în continuare, prin cercetări adecvate, pentru a se asigura faptul că aceasta poate oferi într-adevăr o soluție eficace pentru sprijinirea conversiei și a perfecționării profesionale; această inițiativă trebuie să se bazeze pe validarea învățării nonformale și informale, pentru a oferi opțiuni individuale de învățare. Așadar, ar trebui să se stabilească măsuri de politică suplimentare cu partenerii sociali relevanți, inclusiv cu cei sectoriali. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pactul pentru competențe ar putea să vizeze sectoarele industriei, în care este important sprijinul pentru perfecționarea și conversia profesională, precum și motivarea lucrătorilor de a participa la cursurile de formare care contribuie la dezvoltarea profesională și a carierei acestora, precum și la interesele întreprinderii, pe baza unor activități practice de orientare și consiliere. Referitor la inițiativa (21)
  privind Planul general și la ideea dezvoltării unui profil european de bază în EFP, este important de precizat că potențialele sinergii ale profilurilor de competențe sectoriale ale anumitor profesii trebuie să fie discutate pe larg cu partenerii sociali sectoriali relevanți. Trebuie să se țină cont de abordări cuprinzătoare, inclusiv de competitivitate, de strategiile de cercetare și inovație ale întreprinderilor și de secretele industriale. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Toți cursanții EFP ar trebui să beneficieze de dreptul la EFP și ucenicii de înaltă calitate și favorabile incluziunii, cu respectarea Recomandării Consiliului din 2018 privind un Cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace (22). Indicatorii pentru rata capacității de inserție profesională a absolvenților EFP ar trebui să țină cont de impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra industriilor și de cerințele absolvenților pentru locuri de muncă echitabile și de înaltă calitate. De asemenea, ar putea fi încurajate programe de ucenicie colaborativă între întreprinderi. Proiectele privind centrele de excelență profesională ar putea pune mai mult accentul pe incluziunea socială și pe accesul egal la formare de înaltă calitate și atractivă. Este important să se aibă în vedere rolul furnizorilor de EFP în contextul național și interacțiunea acestora cu partenerii sociali în ceea ce privește adaptarea programelor școlare la nevoile în materie de competențe. În mod similar, sugestia privind finanțarea participării țărilor la competițiile EuroSkills poate spori atractivitatea EFP. Cu toate acestea, pregătirea excepțională a cursanților EFP selectați va servi ca exemplu pentru guverne, în vederea îmbunătățirii calității școlilor EFP în general, prin măsuri eficace. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE reamintește Concluziile de la Riga privind strategia în materie de EFP pentru perioada 2015-2020, care stabilesc că învățarea la locul de muncă (WBL) se referă la învățarea practică în cadrul școlilor și al întreprinderilor (23). Întrucât accesul la o formă de învățare la locul de muncă ar trebui să constituie o regulă pentru toți elevii și studenții EFP, indicatorii participării la WBL sunt, fără îndoială, lipsiți de ambiție și se pot folosi cu dificultate pentru îmbunătățirea furnizării programelor de ucenicie. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | De asemenea, consolidarea informațiilor privind competențele, cu valorificarea activității recente a Cedefop (24), este esențială pentru definirea și monitorizarea realizărilor statelor membre în raport cu indicatorii privind învățarea adulților și EFP. Prevederea/anticiparea nevoilor în materie de competențe în raport cu schimbările sociale și ale pieței muncii este importantă pentru a asigura o mai bună guvernanță a strategiilor privind competențele în cadrul unui proces eficace de dialog social și de consultare cu organizațiile societății civile și cu părțile interesate, inclusiv cu întreprinderile. Ar fi recomandate reconsiderarea și actualizarea indicatorilor propuși în Agenda pentru competențe și în Recomandarea propusă privind EFP, ca urmare a cercetărilor asupra impactului crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra educației, a formării și a pieței muncii. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | La un nivel mai general, datele și informațiile privind EFP, competențele și piața muncii trebuie să fie îmbunătățite în legătură cu obiectivele UE privind educația și formarea și cu noii indicatori propuși pentru punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU, în special ODD 4 (educație), ODD 5 (egalitate), ODD 8 (muncă decentă) și ODD 13 (schimbări climatice), precum și cu semestrul european. Pentru a realiza indicatorii propuși până în anul 2025, s-ar impune o actualizare anuală a frecvenței monitorizării de către Eurostat și de agenții precum Cedefop și Eurofound. Indicatorii suplimentari ar putea să ajute mai mult întreprinderile și lucrătorii la definirea investițiilor lor, a furnizării de formare și a necesarului de competențe, axându-se pe „procentul de întreprinderi care furnizează formare pe tipuri de formare” și pe „cheltuieli ale întreprinderilor cu privire la cursuri de formare ca procent din costul forței de muncă”. Aceste date sunt deja colectate de către Eurostat din cinci în cinci ani, însă o astfel de perioadă nu susține implicarea activă a partenerilor sociali în anticiparea/previzionarea competențelor și în proiectarea formării necesare, un aspect care, conform Agendei pentru competențe, ar trebui consolidat. Concediul plătit pentru formare profesională, în cadrul contractelor colective de muncă negociate, poate fi un instrument ce trebuie inclus în indicatori, împreună cu măsurarea furnizării de informații și de orientări către lucrători. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Avizul CESE pe tema „Către o strategie a UE pentru îmbunătățirea abilităților și competențelor ecologice pentru toți” (25) evidențiază faptul că responsabilitatea pentru mediu este o obligație a tuturor. Perfecționarea și conversia profesională proactivă pentru a facilita tranziția justă către o economie verde ar trebui să fie disponibilă tuturor, în special lucrătorilor din sectoarele aflate în declin. Este necesară monitorizarea furnizării de formare în ceea ce privește competențele și abilitățile ecologice non-tehnice (pentru viața de zi cu zi și societate) și cele tehnice (tehnico-profesionale), în temeiul unui indicator clar, relevant pentru toți cetățenii Europei, nu numai pentru adulți. Un astfel de indicator și strategia UE privind abilitățile și competențele ecologice ar trebui să aibă la bază un studiu și o evaluare aprofundată a strategiilor naționale în materie de abilități și competențe ecologice, care să fie realizate la nivelul UE. Instituirea indicatorilor și a unui cadru de formare a competențelor ecologice trebuie să fie bazată pe o metodă deschisă de cooperare. Cadrele didactice și formatorii EFP ar trebui să beneficieze de dezvoltare profesională continuă de înaltă calitate, inclusiv în cadrul întreprinderilor (26), și trebuie să fie implicați în dezvoltarea programei privind tranziția digitală și verde. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Subliniem faptul că școlile joacă un rol social semnificativ, iar metodele de predare ar trebui să fie susținute prin digitalizare ca instrument, nu ca obiectiv. Acordarea de sprijin efectiv școlilor, elevilor, studenților, cadrelor didactice, părinților și familiilor pentru îmbunătățirea competențelor digitale și realizarea de investiții în echipamente sunt aspecte esențiale și ar trebui să fie abordate în cadrul semestrului european și al Planului de acțiune privind educația digitală. Având în vedere că industriile și economia sunt digitalizate în permanență, este important să se asigure perfecționarea și conversia profesională a lucrătorilor în ceea ce privește competențele digitale necesare, cu ajutorul dialogului social. Solicităm Comisiei să furnizeze date relevante privind accesul la instrumente digitale și la internet în școli în raport cu instrumentul SELFIE (27). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Este necesar să se găsească, prin consultarea cu partenerii sociali, o definiție și o înțelegere europeană comună a micro-certificatelor. CESE recomandă realizarea unui studiu la nivelul UE pentru cartografierea micro-certificatelor existente utilizate de către întreprinderi din diferite sectoare, furnizori de formare și instituții de învățământ (EFP și învățământul superior) și identificarea nevoilor și a intereselor întreprinderilor, angajatorilor, lucrătorilor și a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă din Europa în ceea ce privește obținerea și solicitarea micro-certificatelor. Micro-certificatele ar putea fi considerate drept una dintre soluții, nu singura soluție și singurul rezultat al procedurilor de recunoaștere și al procesului de perfecționare sau de conversie profesională. Acestea ar trebui să definească în mod clar modul în care certificatul este corelat cu o calificare completă. Se impune discutarea cu partenerii sociali în legătură cu definirea de standarde și de măsuri de politică suplimentare la nivelul UE cu privire la micro-certificate, în special cu privire la asigurarea calității și transparenței, ținându-se cont totodată de un astfel de studiu și o astfel de evaluare a impactului aprofundată care include efectele acestuia asupra calificărilor și acordurilor colective. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | În legătură cu lansarea noii platforme Europass, problema încrederii în contextul certificărilor și al calificărilor ar putea fi rezolvată prin certificate digitale, cu respectarea procedurilor de recunoaștere și validare. Informațiile ar trebui să fie accesibile, de asemenea, persoanelor cu handicap și să fie oferite în diferite limbi, inclusiv în limbile majoritare ale migranților, refugiaților și solicitanților de azil. Ar trebui explorată mai în detaliu ideea folosirii certificatelor digitale pentru o recunoaștere accelerată. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | CESE salută sugestiile Comisiei referitoare la susținerea acțiunilor strategice naționale în materie de competențe, cu accent pe incluziune și egalitatea de gen în EFP. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat femeile cu familii, potrivit rapoartelor recente ale ONU (28), ale Consiliului Europei și ale Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) (29). Femeile se confruntă cu „niveluri crescute ale violenței domestice, sexuale și de gen” și „trebuie acordată atenție și posibilelor efecte pe termen mai lung ale pandemiei asupra echilibrului dintre viața profesională și cea personală și asupra independenței economice a femeilor, întrucât aceasta le poate obliga pe multe dintre ele să facă alegeri dificile și să aleagă munca neremunerată” (30). Prin urmare, CESE sugerează că acțiunile naționale în materie de competențe ar trebui să pună accent pe susținerea cursantelor, a lucrătoarelor și a șomerelor, cu formare adaptată. Aceste acțiuni ar trebui să se axeze, de asemenea, pe sprijinirea într-o manieră eficace a familiilor care s-au confruntat cu dificultăți severe în criza provocată de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | CESE reamintește că refugiații trebuie să fie tratați în mod egal, indiferent de nivelul competențelor lor, și că fiecărui refugiat și solicitant de azil ar trebui să i se acorde posibilitatea de a-și valida abilitățile și competențele și de a beneficia de ucenicie, de conversie și de perfecționare profesională pentru a fi integrat pe piața muncii, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a UE. Pactul privind migrația și azilul ar trebui să recunoască faptul că refugiații au diferite competențe și niveluri de calificare, care pot genera valoare adăugată pentru țările de primire, pentru piața locală a muncii și pentru nevoile întreprinderilor din aceste țări. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Este important să se caute mai multe legături între Spațiul european al învățământului superior (EHEA) și Spațiul european de cercetare pentru a îmbunătăți calitatea și caracterul incluziv al învățământului superior și al cercetării pentru toți elevii și studenții, indiferent de vârstă sau de originea socioeconomică. Îmbunătățirea calității și a recunoașterii studiilor între universități trebuie să constituie o preocupare importantă a inițiativei privind universitățile europene. Deși învățământul superior este o competență națională, propunerile Comisiei pentru o diplomă europeană, un statut universitar european și un sistem de asigurare a calității și de recunoaștere la nivel european par să reprezinte o orientare spre sincronizarea studiilor superioare. Astfel, CESE solicită ca ideile aflate în spatele acestor inițiative și viitoarele acțiuni de politică să fie discutate pe larg cu guvernele, cu partenerii sociali relevanți și cu organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | CESE arată că criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ profund asupra admiterii, a prezenței, a rolului social și a investițiilor la nivelul universităților. Trebuie să se asigure investiții publice naționale sustenabile în învățământul superior și în cercetare și trebuie îmbunătățite fondurile UE pentru ca educația și cercetarea să devină cu totul incluzive și accesibile pentru studenți și viitorii cercetători și pentru a garanta un mediu de lucru favorabil pentru cadrele didactice academice și cercetători. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Parteneriatele dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ superior ar trebui să fie benefice pentru ambele părți, fără presiuni externe, și ar trebui să fie echilibrate, astfel încât să se asigure, într-o manieră autonomă, activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderilor, pe de o parte, și obiectivele publice în materie de învățământ superior și cercetare, pe de altă parte. Angajamentele ministerelor din cele 48 de țări din cadrul procesului Bologna trebuie să fie luate în considerare în legătură cu propunerile din Agenda pentru competențe: „Libertatea și integritatea academică, autonomia instituțională, participarea studenților și a personalului la guvernarea învățământului superior și responsabilitatea publică pentru și a învățământului superior constituie fundamentul EHEA.” De asemenea, CESE face trimitere la Recomandarea ONU privind statutul personalului didactic din învățământul superior din 1997 (31). |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | În conformitate cu articolul 13 din Carta drepturilor fundamentale a UE, „Artele și cercetarea științifică sunt libere. Libertatea universitară este respectată” (32). Propunerile de instituire a unui cadru european de competențe pentru cercetători și a taxonomiei competențelor pentru cercetători, precum și de dezvoltare a programei pentru cercetători cu privire la programe științifice și de management științific deschise sunt idei ambițioase, însă aduc în discuție libertatea instituțiilor de învățământ superior de a pregăti viitoare cadre academice și viitori cercetători pentru a spori libertatea de cunoaștere și de cercetare. |
| --- | --- |

4.19.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Științe, tehnologie, inginerie, arte și matematică.

1

(2)  EIGE.

2

(3)  Recomandarea Consiliului privind promovarea valorilor comune, a educației favorabile incluziunii și a dimensiunii europene a predării (JO C 195, 7.6.2018, p. 1).

3

(4)  JO C 232, 14.7.2020, p. 8.

4

(5)  Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace.

5

(6)  Avizul SOC/636 (în curs de adoptare), titlul este în curs de modificare.

6

(7)  Pagina Comisiei referitoare la un nou Plan de acțiune privind educația digitală.

7

(8)  Instrumentul SELFIE.

8

(9)  Recomandarea privind statutul personalului didactic din învățământul superior.

9

(10)  COM(2016) 381 final.

10

(11)  Comunicat de presă al Eurostat „Euro area unemployment at 7,8 %” (Rata șomajului în zona euro este de 7,8 %), iulie 2020.

11

(12)  Știință, tehnologie, inginerie și matematică.

12

(13)  Știință, tehnologie, inginerie, arte și matematică.

13

(14)  JO C 62, 15.2.2019, p. 136.

14

(15)  EIGE.

15

(16)  Recomandarea Consiliului (JO C 195, 7.6.2018, p. 1).

16

(17)  JO C 228, 5.7.2019, p. 68.

17

(18)  JO C 484, 24.12.2016, p. 1.

18

(19)  Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale.

19

(20)  A se vedea nota de subsol 4.

20

(21)  Planul general de cooperare sectorială privind competențele.

21

(22)  Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace.

22

(23)  A se vedea definiția pentru WBL în nota de subsol 6 din Concluziile de la Riga din 2015.

23

(24)  Pagina web a Cedefop pe tema informațiilor privind competențele.

24

(25)  A se vedea nota de subsol 6.

25

(26)  Cedefop, „Principii directoare pentru dezvoltarea profesională a formatorilor EFP”, 2014, și Documentul de politică al ETUCE privind EFP în Europa, 2012.

26

(27)  Instrumentul SELFIE.

27

(28)  Document de politică al ONU: „The Impact of COVID-19 on Women” (Impactul pandemiei de COVID-19 asupra femeilor), 2020.

28

(29)  A se vedea pagina web relevantă a EIGE.

29

(30)  https://www.coe.int/en/web/genderequality/women-s-rights-and-covid-19

30

(31)  Recomandarea ONU privind statutul personalului didactic din învățământul superior, 1997.

31

(32)  Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

32

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/48

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor: o punte către locuri de muncă pentru generația viitoare

[COM(2020) 276 final]

și propunerea de recomandare a Consiliului privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” și de înlocuire a Recomandării Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret

[COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE)]

(2021/C 10/08)

| Raportoare: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Coraportor: | Michael McLOUGHLIN |

Raportoare:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Coraportor:

Michael McLOUGHLIN

| Sesizare | Comisia Europeană, 12.8.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 220/0/2 |

Sesizare

Comisia Europeană, 12.8.2020

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

9.9.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

220/0/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută faptul că Garanția pentru tineret consolidată oferă statelor membre (SM) un set de măsuri menite să combată șomajul în rândul tinerilor, implicând diferite instrumente care includ ucenicii, stagii, oferte educaționale și de muncă, și solicită demersuri suplimentare pentru a transforma aceste măsuri într-un instrument permanent. Cu toate acestea, regretă că măsurile nu sunt echilibrate și se concentrează, în principal, pe educație și competențe și mai puțin pe politici active în domeniul pieței muncii. În perioada ulterioară crizei provocate de COVID-19, tinerii din UE, care sunt cei mai afectați de șomaj, ar trebui să aibă acces la oportunități de muncă de calitate. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul îndeamnă statele membre să ia măsuri suplimentare pentru a consolida primul și al patrulea principiu prevăzute în Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS), cu scopul de a încuraja cooperarea intersectorială și pe mai multe niveluri, în vederea punerii în aplicare a unei abordări holistice și integrate a sprijinirii tinerilor care întâmpină obstacole multiple în calea incluziunii educaționale, sociale și pe piața muncii. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE solicită plasarea imediată într-un loc de muncă a tinerilor care se înregistrează în cadrul Garanției pentru tineret. O soluție de bună calitate, cum ar fi un loc de muncă sau o oportunitate de formare de bună calitate, trebuie oferită în mod rapid sau în termen de patru luni. Aceasta ar trebui să țină seama de procedurile uneori îndelungate de validare a învățării nonformale și informale, care se pot combina cu disponibilitatea ofertelor de formare din cursul unei anumite perioade de timp. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE subliniază că sprijinul acordat tinerilor trebuie să înceapă cu validarea învățării nonformale și informale, care, în mod ideal, ar trebui să ducă la calificări care definesc în mod clar nivelurile corespunzătoare Cadrului european al calificărilor (CEC)/Cadrului național al calificărilor (CNC) și la un grad profesional sau o certificare profesională. Pentru a îndeplini obiectivul de patru luni și a oferi sprijin individual, sistemele de validare și ofertele de formare ar trebui să fie mai flexibile și mai agile. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comitetul solicită o inițiativă a UE pentru a consolida oferta de servicii de orientare și consiliere de calitate și favorabile incluziunii, încă din faza educației preșcolare, cu scopul de a oferi tinerilor mai multe informații referitoare la educația și formarea lor continuă și, ulterior, la posibilitățile de carieră în contextul tranziției verzi și digitale a pieței muncii. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE observă că plasarea într-un loc de muncă a tinerilor din categoria NEET (tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare) trebuie să respecte legislația muncii, contractele colective de muncă și legislația fiscală pentru a evita precaritatea pe termen lung pentru tinerii lucrători care beneficiază de sprijin din partea Garanției pentru tineret. Salariile și condițiile de muncă decente, locurile de muncă accesibile, securitatea și sănătatea în muncă, democrația la locul de muncă, astfel cum sunt definite în legislația națională și în contractele colective de muncă și/sau în acordurile sectoriale, trebuie să fie respectate în cazul plasării tinerilor într-un loc de muncă, ca lucrători. CESE recomandă statelor membre să aplice politici active în domeniul pieței forței de muncă pentru a crea locuri de muncă pentru tineri în sectorul public și în cel privat și pentru a asigura soluții pe termen lung. Contractele pe termen scurt și pe perioadă determinată pot rezolva probleme urgente, însă precaritatea pe termen lung este prejudiciabilă în egală măsură pentru tineri, întreprinderi și economie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Comitetul sugerează că ar trebui să se elaboreze, în colaborare cu partenerii sociali relevanți și cu actorii societății civile de la nivelul UE, național și local, un cadru de calitate care să reglementeze Garanția pentru tineret în ceea ce privește proiectarea, punerea în aplicare și evaluarea programului, pentru a se garanta că ofertele existente respectă un anumit standard. Întrucât pentru programul Garanției pentru tineret au fost alocate resurse publice sporite, sprijinite de fonduri ale UE, este extrem de important să se monitorizeze calitatea ofertelor existente cu ajutorul unor criterii de calitate și al condiționalității (1) în cazul plasării tinerilor într-un loc de muncă. Salutăm lucrările Confederației Europene a Sindicatelor (CES) și ale Forumului European de Tineret (FET) în această privință. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE salută sugestia Comisiei în ceea ce privește consolidarea feedbackului ulterior plasării într-un loc de muncă și a monitorizării Garanției pentru tineret pentru a continua consolidarea monitorizării și a evaluării sprijinului pentru politici de tineret eficace. CESE solicită statelor membre să instituie o monitorizare calitativă, dar și cantitativă a programelor naționale din cadrul Garanției pentru tineret, pe baza unui cadru de indicatori stabilit de comun acord, care să fie efectuată anual și îmbunătățită printr-o listă calitativă. Mecanismele de monitorizare și evaluare ar trebui, de asemenea, să se axeze pe calitate, să implice actori ai societății civile, inclusiv ai organizațiilor de tineret și să solicite o contribuție directă din partea tinerilor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită cooperarea la nivel european și național în materie de politici eficace în domeniul social, al ocupării forței de muncă și al educației și formării, bazată pe alianțe care să fie create între ministere, servicii publice de ocupare a forței de muncă, parteneri sociali, organizații de tineret, consilii naționale de tineret și alte părți interesate relevante, pentru a găsi cea mai bună soluție pentru tineri și pentru a asigura o mai bună sensibilizare a celor aflați în dificultate, cu o atenție specială acordată incluziunii persoanelor defavorizate din punct de vedere socioeconomic și asigurând egalitatea de gen. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Comitetul recomandă Comisiei să realizeze un studiu la nivelul UE privind impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra părăsirii timpurii a școlii și a ratelor crescute ale persoanelor din categoria NEET. În plus, recomandă revizuirea datelor Eurostat privind rata șomajului în rândul tinerilor, pentru a acoperi și tinerii cu vârsta cuprinsă între vârsta de părăsire a sistemului național de învățământ obligatoriu și vârsta de 30 de ani (prin urmare, nu doar pe cei între 18 și 25 de ani) și a asigura măsuri de sprijin corespunzătoare și niveluri adecvate ale finanțării din partea UE și un acces adecvat la aceasta, ca parte a Garanției pentru tineret. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE îndeamnă statele membre ale UE să asigure măsuri eficiente în materie de educație, formare și piața muncii, pentru a oferi tinerilor un sprijin eficace. Este important să se garanteze că a) o vârstă adecvată pentru a părăsi sistemul de învățământ și b) investițiile publice durabile în educație și formare de calitate și favorabile incluziunii reduc rata tinerilor și a persoanelor din categoria NEET cu competențe și calificări reduse. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE solicită un sprijin eficace pentru serviciile publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM), pentru a asigura persoanelor educație și formare continuă și locuri de muncă de calitate. Observă că creșterea vârstei de accesare a Garanției pentru tineret nu ar trebui să diminueze calitatea oportunităților puse la dispoziție de SPOFM sau să pună o mai mare presiune pe SPOFM sau pe sistemele de educație și formare, care ar urma să se confrunte cu o cerere sporită. CESE solicită un sprijin suplimentar pentru capacitatea SPOFM și cere ca persoanele vizate să primească mai multe informații referitoare la uceniciile, stagiile și ofertele de muncă de calitate disponibile în cadrul întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Comitetul recomandă îmbunătățirea platformei Europass cu informații fiabile pentru tinerii aflați în căutarea unui loc de muncă, inclusiv pentru persoanele cu handicap, în diferite limbi, inclusiv în principalele limbi ale migranților, refugiaților și solicitanților de azil. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE solicită statelor membre să coopereze în continuare, astfel încât orice reformă majoră în ceea ce privește Garanția pentru tineret să fie reflectată în instrumentele juridice de reglementare a finanțării aferente. CESE solicită Comisiei să majoreze fondurile UE disponibile pentru Garanția pentru tineret, luând în considerare toate investițiile UE legate de Garanția pentru tineret, toate programele existente ale UE și o evaluare a utilizării fondurilor UE. Comunicarea informațiilor referitoare la fondurile UE disponibile pentru Garanția pentru tineret către cei care îi ajută pe tineri trebuie îmbunătățită, iar statele membre trebuie să primească orientări în limbile lor naționale. CESE salută faptul că sprijinul specific pentru tineri va fi integrat în semestrul european. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE solicită implicarea partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante în punerea în aplicare a Fondului social european Plus (FSE+), în conformitate cu Codul european de conduită referitor la parteneriat, în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene. O astfel de implicare trebuie extinsă, în următorul cadru financiar multianual (CFM) (2021-2027), la instrumentele financiare ale UE care sprijină Garanția pentru tineret consolidată. Aceasta ar asigura programarea participativă și monitorizarea eficace a punerii sale în aplicare, astfel încât fondurile să ajungă într-adevăr la cei aflați în dificultate. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE salută planul Comisiei de a institui un Cadru de monitorizare privind accesul la protecția socială și de a oferi soluții pentru a asigura condiții de muncă adecvate pentru persoanele care lucrează pe platforme digitale, întrucât în caz contrar, munca de tip „crowd work” și lucrul pe platforme online nu ar asigura cele mai bune soluții pe termen lung pentru plasarea într-un loc de muncă de bună calitate a tinerilor din cadrul Garanției pentru tineret. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | CESE propune corelarea viitoarei Garanții europene pentru copii cu Garanția pentru tineret, pentru a oferi un sprijin mai eficace tinerilor care au copii, indiferent dacă sunt angajați sau șomeri. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | CESE încurajează Comisia să definească un plan de acțiune pentru economia socială pentru a asigura un sprijin eficace pentru tinerii antreprenori și pentru întreprinderile nou-înființate și a spori competențele verzi la nivel local, cu o atenție specială acordată grupurilor vulnerabile și cu implicarea partenerilor sociali relevanți și a organizațiilor societății civile. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Comisia sugerează statelor membre să încurajeze întreprinderile să angajeze tineri șomeri și să le asigure oferte de muncă de bună calitate. CESE observă că stimulentele pentru angajare, subvențiile salariale și primele de recrutare, precum și stimulentele fiscale pentru întreprinderi ar putea reprezenta, într-adevăr, soluții utile în acest sens și ar trebui să fie însoțite de accesul la oportunități de formare corespunzătoare. Stimulentele pentru întreprinderi ar trebui să asigure soluții eficace, compatibile cu planurile lor de afaceri pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | CESE recomandă efectuarea unui studiu la nivelul UE pentru a cartografia micro-certificatele existente și a stabili cu precizie nevoile și interesele întreprinderilor, ale angajatorilor, ale lucrătorilor și ale persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă din Europa în ceea ce privește obținerea și solicitarea de micro-certificate, cu o atenție specială acordată tinerilor. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | CESE salută sugestia Comisiei referitoare la consolidarea dialogului social privind îmbunătățirea ofertei în materie de ucenicie și solicită monitorizarea eficientă a punerii în aplicare a Recomandării Consiliului privind un Cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace (EFQEF) (2) la nivel național și la nivelul întreprinderilor. Evaluarea și îmbunătățirea uceniciilor pe baza criteriilor EFQEF sunt importante. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | CESE solicită Comisiei să sprijine Rețeaua europeană pentru ucenicii în definirea unui mandat clar pentru a sprijini uceniciile în conformitate cu EFQEA. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Context și observații generale

| 2.1. | În aprilie 2013, adoptarea Recomandării Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret a coincis cu momentul în care perturbările economice și financiare și criza economică au dus la cea mai ridicată rată a șomajului în rândul cetățenilor europeni, mulți dintre cei afectați fiind tineri. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandemia de COVID-19 a împins economia Europei către o recesiune accentuată și a generat o creștere a ratei șomajului. În iunie 2020, 3 milioane de tineri cu vârsta sub 25 de ani erau șomeri în UE (17,1 % din totalul populației active din respectivul grup de vârstă) (3), și se estimează (4) că acest număr va crește la 4,8 milioane (26,2 %) până la sfârșitul anului. În plus, se estimează că numărul celor din categoria NEET va crește de la 4,9 milioane la 6,7 milioane. Consolidarea punerii în aplicare a Garanției pentru tineret vine la timp pentru a evita înregistrarea celor mai ridicate niveluri ale șomajului din istoria UE (5) din secolul 21. Propunerea privind Garanția pentru tineret consolidată oferă statelor membre un set de măsuri menite să combată șomajul în rândul tinerilor, cu diferite instrumente, inclusiv cu ucenicii, stagii, oferte educaționale și de muncă. Propunerea se axează pe tranziția de la școală la muncă și pe integrarea pe piața muncii a tinerilor cu vârsta de până la 30 de ani, în termen de patru luni de la înregistrarea la un serviciu public de ocupare a forței de muncă (SPOFM) sau la un furnizor din cadrul Garanției pentru tineret. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Astfel cum a arătat ultima criza economică, tinerii sunt cei mai afectați de criză. Ei sunt mai vulnerabili pe piața muncii și nu beneficiază, sau beneficiază doar într-o mică măsură, de protecție socială. Mulți dintre ei au credite de studii, nu dispun de resurse pentru a-și dezvolta competențele și se confruntă cu un risc ridicat de boli mentale din cauza inactivității. Șomajul în rândul tinerilor îi afectează pe termen lung, transformându-i într-o „generație pierdută”. Eurofound (6) a calculat că economiile europene au pierdut aproape 162 miliarde EUR pe an pe durata Marii Recesiuni din cauza lipsei de măsuri privind integrarea tinerilor. Șomajul în rândul tinerilor poate avea un impact negativ nu doar asupra economiei, ci și asupra societății în ansamblul ei, întrucât tinerii pot refuza participarea democratică și socială. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tinerii care fac parte din categoria NEET reprezintă un grup divers. Ei au diferite niveluri de competențe, de calificări formale și provin din medii diferite. Unele sisteme de învățământ nu sunt suficient de flexibile pentru a permite permeabilitatea între diferite sectoare educaționale. Pentru acești tineri ar trebui să se asigure soluții eficace, în funcție de nivelul lor de calificări și de competențe. Ar trebui oferit un sprijin specific în domeniul social, educațional și al ocupării forței de muncă, în special celor care sunt vulnerabili și provin din medii dezavantajate din punct de vedere socioeconomic. Este necesar să se asigure egalitatea de gen și egalitatea de șanse pentru migranți și refugiați, minorități, populația de etnie rromă și pentru tinerii cu handicap. Cei slab calificați și persoanele tinere care au părăsit timpuriu școala ar trebui să beneficieze de asistență în vederea îmbunătățirii competențelor și abilităților pe care le dețin, pentru a atinge nivelurile de calificare „către nivelul 3 sau 4 din CEC”, în funcție de circumstanțele naționale. Aceasta le-ar permite să se integreze pe piața muncii, în conformitate cu Recomandarea Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor (7). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În ceea ce privește sprijinirea adulților tineri, este esențial ca aceștia să fie definiți ca situându-se între vârsta de părăsire a învățământului obligatoriu (8)
  și vârsta de 30 de ani. Garanția pentru tineret revizuită extinde sprijinul până la vârsta de 30 de ani și prevede un sprijin eficace pentru tineri în vederea obținerii unor locuri de muncă decente și a unor posibilități de perfecționare și conversie profesională. Tinerii care părăsesc sistemul de învățământ la o vârstă fragedă și nu beneficiază de investiții publice în educația incluzivă pentru toți contribuie la ratele ridicate ale tinerilor cu competențe și calificări reduse. În consecință, crește și nevoia de măsuri pentru integrarea lor în educația și formarea continuă și pe piața muncii. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Locurile de muncă create în diferite industrii pot dispărea ca urmare a crizei actuale. În conformitate cu cel de-al patrulea principiu al Pilonului european al drepturilor sociale, „tinerii au dreptul la continuarea studiilor, ucenicie, stagiu sau o ofertă de muncă de bună calitate în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la terminarea studiilor.” Primul principiu al PEDS trebuie, de asemenea, aplicat pentru furnizarea de sprijin tinerilor în ceea ce privește conversia și perfecționarea profesională și pentru măsuri de combatere a părăsirii timpurii a școlii, pentru a le asigura „dreptul la educație, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții, favorabile incluziunii și de înaltă calitate”. Statele membre ar trebui să garanteze aceste drepturi prin încurajarea cooperării intersectoriale și pe mai multe niveluri în vederea punerii în aplicare a unei abordări integrate de sprijinire a tinerilor care întâmpină obstacole multiple în calea incluziunii sociale, dincolo de piața muncii (9). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații specifice

| 3.1. | Astfel cum a constatat deja Observatorul pieței forței de muncă al CESE, în studiul său din 2014 pe tema „Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor” (10), punerea în aplicare a Garanției pentru tineret se confruntă cu multe obstacole în statele membre ale UE, cum ar fi calitatea slabă a ofertei din cadrul programului, intervenția în afara perioadei de patru luni promise și strategii de sensibilizare nepotrivite privind acordarea de sprijin tinerilor celor mai îndepărtați de piața muncii (precum tinerii din categoria NEET). Sunt necesare structuri de guvernanță mai eficace pentru a asigura o mai bună punere în aplicare a Garanției pentru tineret. Finanțarea ar trebui să aibă obiective specifice și să prevadă o rată mai ridicată de înregistrare a tinerilor. Astfel, trebuie garantată o mai bună implicare a părților interesate relevante, cum ar fi organizațiile de tineret, consiliile naționale de tineret și alte ONG-uri și partenerii sociali relevanți de la nivel european, sectorial, național și, dacă este cazul, de la nivelul întreprinderilor, în ceea ce privește proiectarea, punerea în aplicare și evaluarea programului din cadrul Garanției pentru tineret; aceasta poate contribui la asigurarea acceptării și punerii în aplicare fără probleme a reformelor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Este necesară consolidarea sistemului de cartografiere pentru a obține o înțelegere mai profundă a diversității categoriei NEET. Monitorizarea sprijinului acordat tinerilor ar trebui combinată cu o cercetare consolidată, ținând seama de eterogenitatea categoriei NEET, în special a grupurilor vulnerabile de tineri, astfel încât politica să se bazeze pe date concrete, respectându-se în același timp legislația privind protecția datelor. Categoria NEET este dificil de abordat și, prin urmare, este necesară o ofertă integrată de servicii sociale și de servicii pentru ocuparea forței de muncă – atât la nivel public, cât și privat – bazată pe dovezi și date fiabile. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Implicarea partenerilor sociali și a părților interesate relevante în punerea în aplicare a Fondului social european Plus (FSE+), activată în temeiul Codului european de conduită referitor la parteneriat în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene, ar trebui extinsă, în următorul CFM (2021-2027), la instrumentul financiar al UE de sprijinire a Garanției pentru tineret consolidate. Această implicare ar asigura programarea participativă și monitorizarea eficientă a punerii sale în aplicare, astfel încât fondurile să ajungă într-adevăr la cei aflați în dificultate. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Din această perspectivă, sprijinul eficace în domeniul social, al ocupării forței de muncă și al educației și formării trebuie, într-adevăr, să înceapă cu cooperarea dintre ministerele și serviciile de sprijin relevante. Ar trebui create alianțe între ministere, SPOFM, organizațiile de tineret, consiliile naționale de tineret și alte ONG-uri, parteneri sociali și alte părți interesate relevante pentru a găsi cea mai bună soluție pentru tineri. Faptul că obiectivul de patru luni nu a fost atins în cadrul Garanției pentru tineret anterioare trebuie să reprezinte principala preocupare în cadrul versiunii revizuite. Este necesară consolidarea și sprijinirea rolului și a capacității serviciilor publice pentru ocuparea forței de muncă de a asigura persoanelor locuri de muncă de bună calitate. ONG-urile și întreprinderile sociale pot, de asemenea, să acorde sprijin tinerilor, oferindu-le locuri de muncă sau stagii pe perioadă determinată. Ar trebui să existe mai multe informații privind locurile disponibile din cadrul întreprinderilor, întrucât serviciile publice de ocupare a forței de muncă nu pot oferi sprijin dacă aceste locuri nu există sau dacă nu există informații referitoare la ele. În ceea ce privește implicarea serviciilor private de ocupare a forței de muncă, este necesar să se garanteze că sprijinul acordat de Garanția pentru tineret este oferit tinerilor în mod gratuit, ca sprijin public. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Este important să se continue îmbunătățirea legăturilor și a intervențiilor de proximitate cu comunitățile, organizațiile de tineret și alte grupuri sociale, precum și sensibilizarea acestora, în acord cu unele dintre exemplele ilustrate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei de însoțire a Propunerii de recomandare a Consiliului privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” (11). Este important de notat că în Comunicarea intitulată „Sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor: o punte către locuri de muncă pentru generația viitoare” (12) se consideră că sensibilizarea celor mai vulnerabili „rămâne insuficientă”, ilustrând astfel și mai mult centralitatea acestei forme, și a altor forme, de intervenții de proximitate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Observăm că, potrivit analizei OIM (13) cu privire la Garanția pentru tineret, „lipsa resurselor [naționale] a avut consecințe nefaste asupra capacității țărilor de a asigura tuturor celor din categoria NEET o oportunitate de a lucra sau de a participa la formări în decursul a patru luni”. Bugetul majorat alocat Garanției pentru tineret este binevenit, având în vedere extinderea grupei de vârstă a tinerilor vizați de inițiativă. Cu toate acestea, CESE regretă că în timp ce Planul de redresare al UE prevede 750 miliarde EUR pentru redresarea Europei, Garanția pentru tineret primește doar 22 miliarde EUR care, potrivit CE (14), includ investiții ale Fondului social european și ale Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, inclusiv cofinanțare națională. Comisia a prezentat, de asemenea, utilizarea fondurilor suplimentare: aceasta include 55 miliarde EUR pentru 2020-22 din REACT-EU și 86 miliarde EUR din FSE+ pe care țările le pot utiliza, alături de mai multe alte fonduri, pentru sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor. Cercetările (15) sugerează că un sprijin eficace ar putea fi asigurat în cadrul Garanției pentru tineret revizuite în cazul unei alocări de cel puțin 50 miliarde EUR pe an. CESE îndeamnă Comisia să ofere statelor membre calcule și orientări clare privind valoarea totală a investițiilor de la nivelul UE pentru sprijinirea Garanției pentru tineret și evaluarea utilizării sale eficiente. Întrucât trebuie asigurată durabilitatea acestui mecanism de sprijin consolidat prin investiții publice, este binevenită integrarea sprijinului specific pentru tineri în cadrul semestrului european. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE salută faptul că inițiativa politică propune o abordare specifică în ceea ce privește persoanele vulnerabile, pe baza unui parteneriat mai amplu cu partenerii sociali și cu organizațiile de tineret, și că se axează pe dimensiunea de gen. Astfel de parteneriate trebuie să funcționeze dincolo de capitalele naționale, în comunitățile locale, și să primească feedback direct de la tineri. Este important ca tinerii să fie sprijiniți pentru a-și întemeia o familie, iar viitoarea Garanție europeană pentru copii ar trebui să includă dispoziții privind tinerii angajați și șomeri care au copii, corelând politica cu Garanția pentru tineret. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE salută propunerile privind sprijinul antreprenorial pentru tineri prevăzute în Planul de acțiune ale Comisiei pentru economia socială, și dispozițiile sale în ceea ce privește competențele verzi la nivel local, cu o atenție specială acordată grupurilor vulnerabile. CESE solicită Comisiei Europene să implice partenerii sociali relevanți și organizațiile societății civile, în special organizațiile de tineret, în elaborarea unui astfel de plan de acțiune, cu scopul de a include experiențele tinerilor, ucenicilor, stagiarilor și ale lucrătorilor tineri. Întreprinderile nou-înființate ale tinerilor au nevoie de încurajare, iar educația antreprenorială trebuie promovată. Oportunitățile de activități independente în cadrul economiei digitale și al economiei verzi, oferite grupurilor afectate de discriminare și grupurilor vulnerabile, trebuie să fie în acord cu informațiile specifice destinate acestor grupuri și necesită un sprijin concret în acest sens. Organismele intermediare, precum SPOFM, organizațiile de tineret, consiliile naționale de tineret, alte ONG-uri și organizații sindicale relevante joacă un rol esențial în această privință. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pentru a elabora strategii eficace pentru toate grupurile de tineri aflați în dificultate, este important să se definească în mod clar cohorta tinerilor care fac obiectul Garanției pentru tineret. Reducerea vârstei la care se încheie învățământul obligatoriu, în anumite țări, poate avea un efect nefast, crescând numărul persoanelor din categoria NEET. CESE salută extinderea grupei de vârstă care face obiectul Garanției pentru tineret; Comitetul a recomandat încă din 2013 (16) modificarea la 30 de ani a vârstei-limită pentru accesarea Garanției pentru tineret, mai ales în țările cu rate mai ridicate ale șomajului în rândul tinerilor. Cu toate acestea, îndeamnă la precauție în această privință, din motive de calitate și capacitate. Ar putea fi necesar să se garanteze că statele membre au flexibilitate în definirea grupelor de vârstă pe care trebuie să le sprijine. Grupele de vârstă extinse nu ar trebui să excludă tinerii care au deja o anumită experiență de muncă și dreptul de a beneficia de prestații de șomaj. Cu toate acestea, este importantă definirea clară a limitelor grupei de vârstă. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Comisia sugerează că statele membre ar trebui să încurajeze întreprinderile să angajeze tineri șomeri și să le asigure oferte de muncă de bună calitate. Trebuie să se asigure cea mai bună compatibilitate între locurile de muncă și calificările și interesele tinerilor șomeri și trebuie ca aceștia din urmă să fie motivați prin oferte de perfecționare și conversie profesională de bună calitate și incluzive, pentru a-i menține la locurile de muncă în cauză. Cu toate acestea, CESE consideră că statele membre ar trebui să aibă flexibilitatea de a stabili dacă intenționează sau nu să extindă domeniul de aplicare al Garanției pentru tineret, ținând cont de natura și de amploarea șomajului în rândul tinerilor de la nivel național, regional și local. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Simpla consolidare a Garanției pentru tineret nu este un scop suficient pe timp de criză, fiind necesare măsuri imediate pentru a-i ajuta pe tineri. Politicile active din domeniul ocupării forței de muncă din statele membre trebuie să garanteze că oferta existentă poate propune soluții pe termen lung pentru tineri și poate asigura locuri de muncă de calitate, condiții de lucru de bună calitate și opțiuni corecte în materie de recrutare și de fidelizare a personalului. Legislația din domeniul ocupării forței de muncă și contractele colective de muncă ar trebui să fie respectate și promovate, în special în ce privește legătura dintre nivelurile de calificare și salarii, precum și democrația la locul de muncă. Tinerii de pe piața muncii ar trebui tratați în același mod ca și populația adultă, în special în ceea ce privește acordarea aceluiași salariu minim, accesul la pensii și protecția împotriva contractelor de muncă precare (contracte de muncă cu „zero ore”), a stagiilor neremunerate și a falselor activități profesionale independente. Contractele pe termen scurt și pe perioadă determinată pentru tineri pot rezolva problemele urgente, însă precaritatea pe termen lung este prejudiciabilă în egală măsură pentru tineri, întreprinderi și economie. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Flexibilitatea este elementul-cheie în ceea ce privește perioada de patru luni prevăzută de Garanția pentru tineret după înregistrarea la un furnizor din cadrul Garanției pentru tineret, care de obicei este un SPOFM. Ar trebui să se propună imediat o ofertă de muncă, educațională sau o oportunitate de formare (17), dar care să fie totodată și o soluție de bună calitate și o ofertă de muncă/educațională/oportunitate de formare de bună calitate. În acest context ar trebui să se țină seama de procedurile uneori îndelungate de validare a învățării nonformale și informale, care se pot combina cu disponibilitatea ofertelor de formare din cursul unei anumite perioade de timp. Pentru a îndeplini obiectivul de patru luni și a oferi sprijin individual, sistemele de validare și ofertele de formare ar trebui să fie mai flexibile și mai agile. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Garanția pentru tineret trebuie să înceapă prin a oferi servicii de orientare și consiliere profesională de bună calitate încă dintr-o fază timpurie a educației școlare a tinerilor; recunoașterea și validarea învățării nonformale și informale ar trebui să ducă, în mod ideal, la o calificare care definește în mod clar nivelurile corespunzătoare CEC/CNC și un grad profesional sau o certificare profesională care indică fără echivoc sarcinile și competențele certificate și modul în care certificatul face trimitere la o calificare completă. Noul cadru Europass ar trebui să creeze posibilitatea de a include, într-un mod clar și practic, toate tipurile de certificate și calificări în CV-urile în format Europass. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Micro-certificatele reprezintă soluții alternative pentru documentarea competențelor suplimentare furnizate de întreprinderi sau de instituțiile din domeniul educației și formării profesionale (EFP) sau de învățământ superior. Întrucât nu există o definiție sau o înțelegere europeană comună a micro-certificatelor, se poate avea în vedere o politică europeană viitoare cu privire la micro-certificate ca ajutor pentru tineri, atunci când acestea sunt adăugate unor calificări integrale și respectând o definiție și înțelegere europeană comună a micro-certificatelor, convenită la nivel european cu organizațiile sindicale ale lucrătorilor și cu angajatorii. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat oferta de ucenicii; în multe sectoare economice afectate de perioada de izolare, ucenicii au fost nevoiți să-și amâne uceniciile sau chiar și-au pierdut locul de muncă; în alte sectoare, ucenicii și-au continuat uceniciile prin intermediul activităților bazate pe proiecte efectuate de la domiciliu, sau prin simulări. Corelarea ofertelor de ucenicie din cadrul întreprinderilor cu cursanții din domeniul EFP reprezintă, într-adevăr, o problemă, și mai ales SPOFM ar trebui să primească mai multe informații din partea întreprinderilor publice și private, indiferent de dimensiune, pentru a sprijini școlile și profesorii din domeniul EFP care încearcă să găsească locuri de învățare practică pentru viitorii ucenici. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE subliniază faptul că uceniciile nu sunt destinate doar tinerilor, întrucât chiar în primul alineat din EFQEF se evidențiază dubla orientare a uceniciilor către tineri și adulți. Introducerea uceniciilor în documentul de politică privind sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor contribuie la o înțelegere greșită a uceniciei ca fiind limitată doar la tineri. CESE salută propunerea adresată de Comisie statelor membre de a crește ofertele de învățare și tranzițiile de la școală la muncă prin oferte de ucenicii și stagii de bună calitate. Acest lucru poate oferi, de asemenea, un sprijin eficace în vederea reducerii fenomenului de părăsire timpurie a școlii și poate asigura o mai bună integrare a migranților și refugiaților pe piața muncii, respectând în același timp Pilonul european al drepturilor omului, Cadrul european pentru ucenicii de calitate și eficace și cadrul de calitate pentru stagii. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Comisia propune reînnoirea și conferirea unui nou impuls Alianței europene pentru ucenicii (EAfA). Deși EAfA a asigurat o mare vizibilitate a ofertei de ucenicii prin creșterea numărului de angajamente ale întreprinderilor, acest lucru nu este suficient. Microîntreprinderile și întreprinderile mici se confruntă în continuare cu provocări semnificative în ceea ce privește oferirea de locuri de ucenicie. Prin urmare, ar putea fi încurajată oferta de „ucenicie în colaborare” pusă la dispoziție de mai multe întreprinderi. Calitatea și eficiența tuturor uceniciilor ar trebui asigurate în raport cu criteriile prevăzute de EFQEF, iar întreprinderile ar trebui să fie recunoscute și recompensate de Comisie în conformitate cu EFQEF. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Comitetul salută atenția tot mai mare acordată de Comisie asigurării de ucenicii în sectorul digital și în cel verde, însă observă că ar trebui oferite ucenicii de bună calitate și în alte sectoare aflate în prezent într-un proces de tranziție digitală și verde. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Sistemele din domeniul EFP și sistemele de ucenicie care se dovedesc a avea succes și permit obținerea unor locuri de muncă de calitate necesită un dialog social eficace cu organizațiile sindicale ale lucrătorilor și cu reprezentanții angajatorilor. CESE salută sugestia Comisiei privind nevoia de consolidare a dialogului social la nivel european și național, iar posibilitățile de a consolida și mai mult capacitățile ar putea fi încurajate prin intermediul serviciilor Comisiei de sprijinire a uceniciilor. Deși mai mulți parteneri sociali sectoriali s-au angajat deja să sprijine EAfA, CESE evidențiază autonomia comitetelor europene de dialog social sectorial, care definesc programele de muncă pentru ele însele, în acord cu prioritățile convenite în comun. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | În ceea ce îi privește pe tinerii șomeri care au dobândit deja o calificare, Garanția pentru tineret ar trebui să servească și ca o garanție a unui loc de muncă (18), în sensul că tinerii dobândesc prima experiență de muncă în sectorul public sau în sectorul nonprofit. |
| --- | --- |

3.20.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  A se vedea propunerile CES privind criteriile de calitate în ETUC Youth Resolution („Rezoluția CES privind tineretul”) intitulată Revisited fight against youth unemployment (Reluarea luptei împotriva șomajului în rândul tinerilor), 2020.

1

ETUC Youth Resolution

Revisited fight against youth unemployment

(2)  JO C 153, 2.5.2018, p. 1.

2

(3)  Eurostat, date extrase în august 2020.

3

(4)  Intereconomics, articol pe tema „COVID-19 Crisis: How to Avoid a «Lost Generation»” (Criza provocată de pandemia de COVID-19: Cum să evităm o „generație pierdută”), 2020.

4

(5)  23,5 % cu 5,5 milioane de tineri (sub 25 de ani) având statutul de șomeri în septembrie 2013 (Eurostat).

5

(6)  Eurofound (2015), „Social inclusion of young people” (Incluziunea socială a tinerilor).

6

(7)  JO C 484, 24.12.2016, p. 1.

7

(8)  Eurydice: Compulsory Education („Învățământul obligatoriu”) 2018/19. Vârsta prevăzută pentru a părăsi sistemul de învățământ obligatoriu, la nivelul UE, este de 15 ani în șapte state, de 16 ani în 16 state, de 17 ani într-un singur stat și de 18 ani în trei state, în timp ce în cinci landuri din Germania aceasta este de 16 ani, iar în 11 landuri este de 18 ani.

8

(9)  Forumul European de Tineret „Updated position on the Implementation of the Youth Guarantee” (Poziția actualizată privind punerea în aplicare a Garanției pentru tineret), 2018.

9

(10)  EESC Labour Market Observatory study on youth employment („Observatorul pieței forței de muncă al CESE, studiul pe tema «Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor»”), 2014.

10

(11)  SWD/2020/124 final.

11

(12)  COM/2020/276 final.

12

(13)  OIM, Document de lucru pe tema „The European Youth Guarantee: A systematic review of its implementation across countries” (Garanția europeană pentru tineret: o revizuire sistematică a punerii sale în aplicare la nivelul tuturor țărilor), 2017.

13

(14)  COM/2020/276 final.

14

(15)  Intereconomics, articol pe tema „COVID-19 Crisis: How to Avoid a «Lost Generation»” (Criza generată de COVID-19: Cum să evităm o „generație pierdută”), 2020.

15

(16)  JO C 271, 19.9.2013, p. 101.

16

(17)  JO C 161, 6.6.2013, p. 67.

17

(18)  Pavlina R. Tcherneva, Levy Economics Institute, Working Papers Series No. 902, „The Job Guarantee: Design, Jobs, and Implementation” (Garanția pentru un loc de muncă: proiectare, locuri de muncă și punere în aplicare), 2018.

18

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/56

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia privind drepturile victimelor (2020-2025)

[COM(2020) 258 final]

(2021/C 10/09)

| Raportor: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Raportor:

Ionuț SIBIAN

| Sesizare | Comisia Europeană, 12.8.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 226/1/4 |

Sesizare

Comisia Europeană, 12.8.2020

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

9.9.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

226/1/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută cu căldură Strategia UE a Comisiei Europene pentru perioada 2020-2025 privind drepturile victimelor, care sprijină planificarea pe termen lung și implementarea adecvată și coordonată a politicilor într-o gamă largă de sectoare, garantând în același timp că nicio victimă nu este uitată. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că, pentru a deveni operațională, strategia presupune un plan de acțiune clar, cu detalii privind modalitățile și calendarul de punere în aplicare și privind rezultatele așteptate. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Strategia propusă ar trebui să fie interpretată și pusă în aplicare împreună cu alte strategii ale UE: strategia UE privind egalitatea de gen, strategia UE pentru combaterea mai eficace a abuzului sexual asupra copiilor, strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTI, strategiile din cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor și Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Strategia propusă ar trebui să ofere mai multe orientări și o prezentare detaliată a modului în care statele membre ar putea pune în aplicare standarde de înaltă calitate și instrumente accesibile, echitabile și eficiente pentru a sprijini accesul victimelor la astfel de servicii reparatorii. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comisia Europeană ar trebui să utilizeze strategia pentru a încuraja statele membre să sprijine colectarea datelor și consultarea cu comunitățile, cu victimele și potențialele victime și să efectueze evaluări ale nevoilor pentru a ghida elaborarea de politici și răspunsurile instituționale. O viziune unitară asupra colectării datelor privind victimele criminalității, care ar putea fi asigurată prin intermediul acestei strategii, ar permite răspunsuri mai bune și mai bine direcționate. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE recomandă ca rolul propus al rețelei UE pentru prevenirea violenței de gen și a violenței domestice, menționat în strategie, să fie la rândul său extins, pentru a acoperi obiectivele și rezultatele referitoare la identificarea și atenuarea acestui tip de infracțiune, care devine cu atât mai relevantă atunci când are o componentă transnațională. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În ceea ce privește acțiunile-cheie propuse în strategie pentru Comisia Europeană, CESE consideră că anumite aspecte ale strategiei ar putea fi clarificate mai bine, printre altele:






  (a) | Promovarea formării nu ar trebui să se limiteze la autoritățile judiciare și/sau cele de aplicare a legii; necesitatea de a asigura formarea profesională continuă în relația cu victimele criminalității, în special victimele infracțiunilor motivate de ură, este la fel de relevantă pentru lucrătorii sociali și personalul medical. O astfel de formare ar trebui să includă în mod explicit sesiuni pe tema prejudecăților și stereotipurilor și să se desfășoare în coordonare cu organizațiile societății civile care oferă sprijin diverselor grupuri vulnerabile. |
| --- | --- | --- |

1.7.

(a)

Promovarea formării nu ar trebui să se limiteze la autoritățile judiciare și/sau cele de aplicare a legii; necesitatea de a asigura formarea profesională continuă în relația cu victimele criminalității, în special victimele infracțiunilor motivate de ură, este la fel de relevantă pentru lucrătorii sociali și personalul medical. O astfel de formare ar trebui să includă în mod explicit sesiuni pe tema prejudecăților și stereotipurilor și să se desfășoare în coordonare cu organizațiile societății civile care oferă sprijin diverselor grupuri vulnerabile.

| (b) | Finanțarea UE acordată organizațiilor naționale de sprijinire a victimelor și organizațiilor comunitare ar trebui să fie completată de o cooperare îmbunătățită între organizațiile societății civile (OSC) și autoritățile locale sau naționale (1). În general, strategia ar trebui să includă îndrumări clare pentru ca autoritățile statului să coopereze și să comunice cu OSC-urile și cu experții pentru a cartografia nevoile comunităților și pentru a concepe campanii țintite și sisteme de raportare și de asistență care să fie pe deplin accesibile, corecte și eficiente. |
| --- | --- |

(b)

Finanțarea UE acordată organizațiilor naționale de sprijinire a victimelor și organizațiilor comunitare ar trebui să fie completată de o cooperare îmbunătățită între organizațiile societății civile (OSC) și autoritățile locale sau naționale (1). În general, strategia ar trebui să includă îndrumări clare pentru ca autoritățile statului să coopereze și să comunice cu OSC-urile și cu experții pentru a cartografia nevoile comunităților și pentru a concepe campanii țintite și sisteme de raportare și de asistență care să fie pe deplin accesibile, corecte și eficiente.

| (c) | Campaniile naționale de sensibilizare privind drepturile victimelor ar trebui adaptate la nevoile și caracteristicile specifice ale comunităților deosebit de vulnerabile, inclusiv ale resortisanților țărilor terțe, ale refugiaților și ale solicitanților de azil și ar trebui să se bazeze pe evaluări locale ale nevoilor, tendințelor, bunelor practici și provocărilor. |
| --- | --- |

(c)

Campaniile naționale de sensibilizare privind drepturile victimelor ar trebui adaptate la nevoile și caracteristicile specifice ale comunităților deosebit de vulnerabile, inclusiv ale resortisanților țărilor terțe, ale refugiaților și ale solicitanților de azil și ar trebui să se bazeze pe evaluări locale ale nevoilor, tendințelor, bunelor practici și provocărilor.

| 1.8. | Experiența pandemiei de COVID-19 a demonstrat încă o dată că autoritățile din unele state membre sunt insuficient dotate pentru a oferi adăposturi de urgență sau de scurtă durată, în special în afara capitalelor. Construirea de adăposturi de urgență, de cămine sigure și de centre de asistență și furnizarea de servicii de asistență integrate este o necesitate și presupune cooperarea autorităților naționale și a actorilor societății civile, precum și finanțare din partea UE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Comisia Europeană ar trebui să integreze agenda privind victimele în toate programele de finanțare ale UE, inclusiv în fondurile UE gestionate la nivel național și internațional. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | În ultimii 30 de ani, drepturile victimelor și politicile de protecție a acestora au evoluat pe scena internațională și europeană. S-au înregistrat multe progrese, printre altele, ca urmare a adoptării unei serii de reglementări ale UE de care beneficiază victimele, și anume Directiva din 2012 privind drepturile victimelor și Directiva din 2004 privind despăgubirea victimelor, iar acum documentul „Pentru o nouă strategie a UE privind drepturile victimelor 2020-2025”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prin adoptarea primei strategii a UE privind drepturile victimelor, Comisia urmărește să se asigure că toate victimele criminalității pot avea certitudinea că drepturile lor vor fi respectate pe deplin, indiferent de locul în care a avut loc infracțiunea. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Strategia stabilește o serie de acțiuni pentru următorii cinci ani, concentrându-se pe două obiective: în primul rând, consolidarea capacității de acțiune a victimelor de a raporta infracțiunile, de a solicita despăgubiri și, în final, de a-și reveni de pe urma consecințelor infracțiunii respective; în al doilea rând, colaborarea cu toți actorii relevanți pentru apărarea drepturilor victimelor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Strategia stabilește, de asemenea, o serie de acțiuni pentru Comisie, precum și pentru statele membre și pentru societatea civilă, pentru următorii cinci ani. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Strategia se bazează pe cinci priorități-cheie: 1. comunicarea eficace cu victimele și crearea unui mediu sigur, care să le permită acestora să raporteze infracțiunile; 2. îmbunătățirea asistenței și protecției acordate victimelor celor mai vulnerabile; 3. facilitarea accesului victimelor la despăgubiri; 4. consolidarea cooperării și coordonării în rândul actorilor relevanți cu privire la drepturile victimelor; 5. consolidarea dimensiunii internaționale a drepturilor victimelor. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Observații generale

| 3.1. | În general, cele cinci priorități ale strategiei pot genera efecte pozitive și pot contribui în mod eficace la sprijinirea implementării de către statele membre a cadrului relevant al UE. Cu toate acestea, se disting mai multe puncte-cheie, precum și aspecte transversale. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Strategia cuprinde orientări limitate cu privire la importanța instituirii sau, după caz, a creșterii vizibilității și eficacității mecanismelor de raportare (fie ele formale sau informale). Aceste mecanisme ar trebui să fie integrate și accesibile tuturor categoriilor de victime, indiferent de statutul lor în statul membru al UE respectiv și ar trebui să fie adaptate și flexibile pentru a răspunde nevoilor persoanelor celor mai vulnerabile. Aceasta ar necesita procese îmbunătățite de evaluare, de documentare, de colectare a datelor și de consultare, astfel cum sunt prezentate în alte comentarii de mai jos. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Cu toate că strategia face o serie de trimiteri la provocările cu care se confruntă categoriile vulnerabile, ea ar trebui să se refere și la refugiați și la solicitanții de azil, recunoscând vulnerabilitatea crescută a acestei categorii la infracțiuni de natură islamofobă, rasistă, xenofobă și la alte tipuri de infracțiuni motivate de ură. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Strategia susține în general că „dificultățile victimelor în privința accesului la justiție se datorează în principal lipsei de informații, asistenței și protecției insuficiente”. Trebuie subliniat faptul că în strategie ar trebui incluse detalii suplimentare referitoare nu doar la necesitatea de a face mai bine cunoscute dispozițiile și mecanismele existente, ci și de a le face, în general, mai accesibile (de la raportare și autoidentificare la accesarea mecanismelor de asistență sau de recurs). Serviciile de asistență pot fi deseori necesare în acest sens, de exemplu, lucrători comunitari, personal de protecție a copilului pentru migranții neînsoțiți sau pentru copiii solicitanți de azil sau pentru copiii din sistemele de protecție a copilului, personal medical, lucrători specializați în domeniul sănătății mintale, interpreți pentru cei care nu vorbesc limba locală etc. Aceste servicii ar trebui să beneficieze la rândul lor de formare, dar în prezent, cele mai multe trimiteri referitoare la formare privind drepturile victimelor vizează domeniul asigurării respectării legii și sistemul judiciar. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Chiar dacă prima prioritate a strategiei este în mod clar asigurarea unei comunicări eficace cu victimele criminalității și un mediu sigur în care victimele să raporteze o infracțiune, există încă o preocupare majoră în ceea ce privește asigurarea existenței, funcționării și accesibilității eficace a sistemelor de raportare și înregistrare, în special a celor informale, deoarece strategia însăși evidențiază faptul că multe dintre cele mai vulnerabile comunități și victime sunt adesea reticente în a colabora cu autoritățile, se află în imposibilitatea de a face acest lucru sau se confruntă cu alte bariere în privința accesului la raportarea formală (față de autorități). Chiar dacă aceste sisteme nu conduc la investigații penale, ele pot justifica totuși accesul la anumite tipuri de sprijin și pot fi relevante pentru furnizarea de date în contexte locale sau naționale – ceea ce ar trebui să fie esențial pentru elaborarea de politici – și pentru serviciile de planificare și de întocmire a bugetului. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mai mult, în acest context, se pare că strategia menționează prea puțin sau deloc documentarea sau colectarea de date. Pentru a răspunde nevoilor victimelor și pentru a institui un cadru care să asigure drepturile victimelor, în special atunci când este vorba despre victimele anumitor tipuri de infracțiuni – infracțiuni motivate de ură, agresiuni sexuale și de gen etc. – este necesară o înțelegere aprofundată a contextului local și comunitar, precum și accesul la comunități, evaluări ale nevoilor și elaborarea de soluții politice și practice. Prin urmare, strategia ar trebui, în general, să încurajeze statele să folosească, eventual, o abordare transversală, să sprijine colectarea datelor, consultarea cu comunitățile și cu victimele și potențialele victime și să efectueze evaluări ale nevoilor, cu cartografierea celor mai bune practici, în cooperare cu organizațiile societății civile, pentru a ghida elaborarea de politici și răspunsurile instituționale. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Un ultim punct de subliniat în ceea ce privește colectarea datelor este necesitatea ca autoritățile-cheie (poliția/organele judiciare/de urmărire penală) să pună la punct sisteme eficace care să permită colectarea aprofundată și sistematică de informații cu privire la victimele criminalității, analiza și utilizarea acestor informații la conceperea măsurilor de răspuns specifice. În prezent, de exemplu, doar câteva state membre ale UE colectează informații dezagregate cu privire la profilurile victimelor criminalității). Aceste informații ar fi utile pentru o analiză a tendințelor și a tiparelor și ar contribui la proiectarea de activități de prevenire, campanii de informare, instrumente de raportare, mecanisme de identificare și de răspuns sau servicii de asistență. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În plus, amploarea unor fenomene precum infracțiunile motivate de ură este dificil de estimat în multe state membre ale UE, din cauza lipsei de sisteme de raportare accesibile, din cauza sistemelor excesiv de formale pentru înregistrarea incidentelor și/sau a plângerilor (care pot fi disponibile numai pentru poliție și/sau procuratură) și din cauza lipsei anumitor criterii și orientări pentru colectarea datelor în ceea ce privește victimele. O viziune unitară asupra colectării datelor privind victimele criminalității, care ar putea fi asigurată prin intermediul acestei strategii, ar permite răspunsuri mai bune și mai bine direcționate. Aceasta se corelează și cu alte inițiative ale Comisiei și cu modul în care acestea pot fi puse în aplicare (precum cele legate de rasism și xenofobie), în condițiile în care și ele riscă să fie expuse impactului negativ al lipsei de date sau al lipsei unei analize corespunzătoare a acestora. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În ceea ce privește raportarea, este important să se clarifice că strategia are în vedere toți cei trei piloni care sunt relevanți pentru asigurarea drepturilor victimelor: (a) identificarea (victimelor criminalității), care poate fi realizată prin intermediul mecanismelor formale și informale de raportare menționate în cadrul unui comentariu anterior; (b) prevenirea și (c) răspunsul. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Este o evoluție binevenită faptul că strategia conține mai multe trimiteri la importanța „ca personalul de specialitate să comunice cu victimele într-o manieră adaptată nevoilor specifice ale acestora”. Totuși, pentru a atinge în mod adecvat acest rezultat specific, ar trebui să fie implementat un mecanism și să se stabilească scheme de consolidare a capacităților pentru personalul relevant, care să permită identificarea și înțelegerea corectă a acestor nevoi specifice. Fără identificarea lor, obiectivul de garantare a unui răspuns adecvat nevoilor specifice nu poate fi atins. Un astfel de mecanism s-ar baza pe coordonarea dintre autorități, organizații ale societății civile și organizații locale sau comunitare. Acesta nu doar că va îmbunătăți raportarea și înregistrarea infracțiunilor sesizate de membrii unor comunități vulnerabile specifice și va contribui la colectarea de dovezi, dar va și spori capacitățile generale ale sistemelor naționale de a cartografia nevoile victimelor și de a oferi recomandări relevante și răspunsuri individualizate. Prin urmare, strategia ar trebui să pună accentul pe mijloacele de îmbunătățire a identificării nevoilor specifice ale victimelor criminalității sau să clarifice aceste mijloace. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | În legătură cu punctul de mai sus, în strategie există mai multe trimiteri la victimele cu „nevoi specifice”, care „ar trebui să aibă acces la asistență de specialitate”. În această privință, părțile interesate de la nivel național ar trebui încurajate, prin intermediul strategiei, să implementeze mecanisme de identificare și evaluare a nevoilor speciale, care să implice totodată schimburi regulate cu alte mecanisme de identificare relevante existente, cum ar fi mecanismul de combatere a traficului de persoane. Acest lucru ar permite schimburi de experiență între mai multe organisme, precum și un răspuns optimizat și mai cuprinzător, care să corespundă nevoilor speciale identificate. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Toate serviciile, precum și orice campanie de sensibilizare cu privire la drepturile victimelor, trebuie să se bazeze în egală măsură pe evaluări ale nevoilor și pe consultări cu comunitățile. La conceperea acestor campanii de informare, o atenție deosebită ar trebui să fie acordată nu numai copiilor, persoanelor în vârstă sau persoanelor cu handicap care devin victime, ci și nevoilor acelor victime care sunt refugiați, solicitanți de azil și migranți, de exemplu, care s-ar putea confrunta și cu bariere greu de depășit în ceea ce privește accesul la informații, la mijloace de raportare sau la servicii de asistență, inclusiv cu situații de discriminare intersecțională. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Accentul pus pe formare se reflectă în întreaga strategie – și, într-adevăr, este esențial pentru asigurarea unor sisteme funcționale și garantarea drepturilor victimelor. Cu toate acestea, dacă recunoaștem impactul anumitor tipuri de criminalitate, în special infracțiunile motivate de ură, criminalitate cibernetică, violența de gen sau infracțiunile care afectează copiii, activitățile de formare nu ar trebui să fie disponibile doar autorităților judiciare și poliției. Ar trebui să se pună accentul și pe îmbunătățirea setului de competențe ale primilor respondenți – care pot fi lucrători comunitari, profesori, personalul din structurile de protecție a copilului, personalul de primire sau din centrele de detenție pentru imigranți sau poliția de frontieră. Acest lucru este valabil mai ales în contextul migrației mixte, inclusiv al migrației mixte neregulamentare între statele membre ale UE, unde există riscul ca o persoană să devină victimă a exploatării și riscul intensificării cazurilor de agresiuni raportate la frontiere și în unitățile de primire a solicitanților de azil. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Deși salutăm accentul pus în Directiva din 2012 privind drepturile victimelor asupra serviciilor de justiție reparatorie și premisa că aceste servicii ar trebui să ia în considerare în primul rând interesele și nevoile victimelor, strategia ar trebui să ofere mai multe orientări și o privire de ansamblu detaliată asupra modului în care statele ar putea să aplice standarde de înaltă calitate și să implementeze instrumente accesibile, corecte și eficace pentru a asista victimele în scopul accesului acestora la astfel de servicii de justiție reparatorie. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | În ceea ce privește victimele violenței bazate pe gen: deși strategia oferă câteva exemple de violență de gen, ar trebui să fie recunoscute și specificate și alte tipuri de violență sexuală și de gen, de exemplu, practici tradiționale vătămătoare, cum ar fi mutilarea genitală a femeilor, căsătoriile între minori etc. Extinderea acestei liste ar contribui la o conștientizare sporită a autorităților de aplicare a legii și a altor profesioniști din domeniu cu privire la aceste practici. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Rolul propus al rețelei UE pentru prevenirea violenței de gen și a violenței domestice, menționat în strategie, ar trebui, de asemenea, extins pentru a acoperi obiectivele și rezultatele referitoare la identificarea și atenuarea acestui tip de infracțiune (care devine cu atât mai relevantă atunci când are o componentă transnațională). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Violența bazată pe gen și hărțuirea în lumea muncii sunt considerate încălcări ale drepturilor omului sau abuzuri și reprezintă o amenințare la adresa demnității umane, a promovării muncii decente și a accesului la piața muncii și a progresului pe această piață. Partenerii sociali europeni au semnat un acord autonom în 2007 pentru a aborda această chestiune, care trebuie pus în aplicare pe deplin la nivel național în statele membre. În 2019, cu ocazia centenarului OIM, a fost adoptată Convenția nr. 190 – Convenția privind violența și hărțuirea – care identifică măsurile de prevenire a actelor de violență și măsurile de protecție a victimelor și indică instrumente pentru asigurarea eficace a respectării legii și a căilor de atac, precum și inițiative de orientare, formare și sensibilizare. CESE solicită instituțiilor europene să promoveze ratificarea rapidă a acestei convenții la nivelul statelor membre și să coordoneze posibilele activități de monitorizare la nivel european. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Ori de câte ori strategia abordează traficul de persoane, trebuie recunoscut și impactul pe care traficul de persoane și exploatarea îl au asupra resortisanților și a refugiaților proveniți din țări terțe. Acest lucru se aplică, de asemenea, acțiunilor-cheie prevăzute în strategie, care ar trebui să se axeze și pe evaluarea măsurii în care mecanismele de care dispun victimele traficului de persoane sunt accesibile și resortisanților țărilor terțe (cum ar fi migranții, solicitanții de azil și refugiații). Mai mult, strategia ar trebui să includă măsuri de sprijin pentru a spori accesibilitatea, eficacitatea și adaptabilitatea mecanismelor de identificare și reacție la cazuri de trafic de persoane, pentru refugiații, migranții și solicitanții de azil care devin victime ale infracțiunilor de acest tip. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | În ceea ce privește accesul la compensații pentru victimele criminalității, ideea că acest acces ar trebui să fie independent de statutul victimei într-un stat membru al UE ar trebui să fie mai bine reflectat în strategie. Din păcate, solicitanții de azil, refugiații și migranții evită să solicite despăgubiri atunci când devin victime ale criminalității, din cauza lipsei de informații, a lipsei de servicii de asistență competente și accesibile sau a fricii de represalii sau a unor efecte negative în legătură cu statutul lor. Dacă obiectivul său este de a consolida capacitatea de acțiune a victimelor, atunci strategia ar trebui să abordeze în egală măsură aceste preocupări și să prevadă acțiuni specifice pentru a elimina aceste lacune cu care se confruntă anumite categorii de victime. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Comentarii specifice cu privire la cele cinci priorități ale strategiei

4.1.   Comunicarea eficace cu victimele și crearea unui mediu sigur, care să le permită acestora să raporteze infracțiunile

| 4.1.1. | Una dintre acțiunile-cheie pentru Comisia Europeană se referă la formarea autorităților judiciare și de aplicare a legii. Cu toate acestea, necesitatea de a asigura formarea profesională continuă în relația cu victimele criminalității, în special victimele infracțiunilor motivate de ură, este la fel de relevantă pentru lucrătorii sociali și personalul medical. O astfel de formare ar trebui să includă în mod explicit sesiuni pe tema prejudecăților și stereotipurilor și să se desfășoare în coordonare cu ONG-urile care oferă sprijin diverselor grupuri vulnerabile. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | În ceea ce privește acțiunile-cheie care urmează să fie întreprinse de Comisia Europeană pentru a furniza finanțare din partea UE pentru organizațiile naționale de sprijinire a victimelor și organizațiile comunitare relevante: o astfel de finanțare ar trebui să fie asigurată în special pentru a dezvolta servicii de asistență sub forma unor pachete cuprinzătoare – asistență juridică și psihologică care să contribuie la găsirea unui loc de muncă atunci când este nevoie, spații de cazare de urgență și asistență cu cheltuielile medicale. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | La nivelul statelor membre, acțiunile-cheie propuse rămân la un nivel foarte general și mai degrabă retoric. Punerea în aplicare eficace a directivei va fi asigurată dacă autoritățile naționale elaborează, adoptă și pun în aplicare norme metodologice care să le permită autorităților judiciare și de aplicare a legii și serviciilor sociale să recunoască victimele criminalității (în special victimele infracțiunilor motivate de ură) și să ofere asistență adecvată. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | În cazul în care datele dezagregate privind victimele infracțiunilor nu sunt deja colectate de autoritățile naționale, aceasta ar trebui să devină o prioritate, eventual cu finanțare din partea UE. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Statele membre ar trebui să fie incluse în principalele măsuri propuse dedicate conștientizării cu privire la drepturi, iar căile legale disponibile pentru raportarea infracțiunilor ar trebui să înceapă în școli, prin educație civică. Autoritățile naționale ar trebui să se asigure că programele școlare naționale obligatorii includ informații privind drepturile, instituțiile naționale pentru drepturile omului și mecanismele de protecție disponibile, adaptate la nivelul de înțelegere al elevilor. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Pentru a permite ONG-urilor să participe la activități de formare cu autoritățile, aducând în același timp experiența valoroasă a beneficiarilor și a experților care asistă victimele criminalității, este important ca această contribuție să fie recunoscută și remunerată prin intermediul unor parteneriate instituționale (2). |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Îmbunătățirea asistenței și protecției acordate victimelor celor mai vulnerabile

| 4.2.1. | În ceea ce privește acțiunile-cheie propuse pentru Comisia Europeană în sprijinul victimelor cu nevoi specifice, cum ar fi copiii, victimele violenței de gen sau ale violenței domestice, victimele infracțiunilor rasiste și xenofobe motivate de ură, victimele LGBTI + ale unor acte motivate de ură, ale victimelor în vârstă și ale victimelor cu handicap: acordarea de sprijin grupurilor deosebit de vulnerabile ar trebui să înceapă prin recunoașterea lor și a caracteristicilor specifice ale statutului lor, acesta fiind și cauza care duce adesea la victimizarea lor. Aceasta ar însemna adoptarea unei legislații secundare și elaborarea de pachete de formare care să explice caracteristicile specifice diverselor grupuri, care sunt cele mai vulnerabile, metodele de intervievare a acestora, care să evite alte traume, și ghiduri de colaborare cu comunitățile atunci când este cazul. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | În ceea ce privește acțiunile-cheie propuse pentru Comisia Europeană în vederea punerii în aplicare a principiilor directoare privind asigurarea protecției și asistarea victimelor infracțiunilor motivate de ură și ale discursurilor de incitare la ură, ele ar trebui să fie completate prin instituirea unui mecanism al UE pentru monitorizarea reacțiilor eficace la infracțiunile motivate de ură și la discursurile de incitare la ură, prin intermediul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, care ar putea să își dezvolte în continuare actualul mecanism de colectare a datelor și să includă rapoarte naționale și sisteme de avertizare timpurie. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | În ce privește acțiunile-cheie propuse pentru statele membre care să se bazeze pe lecțiile învățate din pandemia de COVID-19, în special acțiuni destinate să garanteze că victimele violenței de gen și ale violenței domestice au acces la asistență și protecție; înființarea de servicii de asistență specializate, integrate și specifice pentru victimele cele mai vulnerabile, inclusiv cămine sigure pentru copii, familii, femei victime ale violenței pe criterii de gen și persoane LGBTI+. În unele state membre, experiența pandemiei de COVID-19 a arătat încă o dată că autoritățile sunt insuficient dotate pentru a oferi adăposturi de urgență sau pe termen scurt, în special în afara capitalelor. Construirea de adăposturi de urgență, de cămine sigure și de centre de asistență și furnizarea de servicii de asistență integrate este o necesitate și presupune cooperarea autorităților naționale și a actorilor privați, precum și finanțare din partea UE. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Facilitarea accesului victimelor la despăgubiri

| 4.3.1. | Una dintre părțile interesate relevante este Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene care, prin rețeaua sa de experți independenți ai statelor membre (FRANET), realizează o analiză anuală a legislației și politicilor adoptate pentru a asigura protecția drepturilor victimelor și care poate elabora și rapoarte tematice. Prin mandatul său, FRA este în măsură să promoveze practici promițătoare și să organizeze evenimente la care autoritățile competente în materie de despăgubire să poată face schimb de idei și să consolideze cooperarea. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Consolidarea cooperării și a coordonării între părțile interesate relevante

| 4.4.1. | În ceea ce privește statele membre, acțiunile propuse vizând construirea unor societăți mai reziliente, prin promovarea unei implicări mai ample a societății civile în măsurile naționale, conceptul de „implicare a societății civile” este mult prea larg – asociațiile polițiștilor, gardienii de penitenciar, asociațiile de protecție/apărare civilă sau bisericile aparțin, la rândul lor, societății civile. Implicarea activă a acelor părți ale societății civile care lucrează direct cu victimele criminalității este esențială. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Deși UE a semnat Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), la nivel național, Convenția de la Istanbul este atacată în unele state membre, cu rezerve și interpretări care sunt prezentate ca răspuns la o retorică emergentă a „valorilor tradiționale” care descriu genul, violența bazată pe gen și identitatea de gen ca fiind concepte care erodează identitatea națională și care prezintă violența domestică drept o problemă ce ține de viața privată. UE joacă un rol fundamental în apărarea Convenției de la Istanbul. Cu toate că este sarcina statelor membre să elaboreze și să îmbunătățească legislația internă, UE poate încuraja conștientizarea cu privire la importanța protecției împotriva violenței bazate pe gen. Acest lucru poate fi realizat și prin alocarea de finanțare pentru dezvoltarea de module profesionale pentru perfecționarea juriștilor, pentru facilitarea schimburilor și pentru furnizarea de sprijin ONG-urilor care realizează campanii și activități de promovare, oferind în același timp asistență victimelor violenței bazate pe gen. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Consolidarea dimensiunii internaționale a drepturilor victimelor

| 4.5.1. | Coordonarea la nivelul tuturor instituțiilor și agențiilor UE în ceea ce privește punerea în aplicare a strategiei este esențială pentru ca UE să preia conducerea activităților Consiliului Europei și ale ONU dedicate victimelor. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | UE ar trebui să recurgă la programe internaționale pentru a finanța activități în afara UE menite să sprijine elaborarea legislației, politicilor și serviciilor, inclusiv prin finanțarea activităților de consolidare a capacităților, pentru a acoperi toate victimele criminalității. |
| --- | --- |

4.5.2.

5.   Finanțare din partea UE

| 5.1. | Doar o mică parte, neglijabilă, din bugetul UE este cheltuită pentru chestiuni legate de victime, ceea ce creează un contrast vizibil cu costul criminalității pentru victime și societate. Având în vedere importanța și natura transversală a chestiunilor legate de victime, Comisia Europeană ar trebui să elaboreze o abordare strategică privind finanțarea victimelor, care să identifice domeniile cele mai susceptibile de a beneficia de finanțare din partea UE și să coordoneze integrarea priorităților victimelor în diversele programe de finanțare ale UE, inclusiv cele care operează la nivel național și internațional (3). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Finanțarea este esențială și ar trebui să fie pusă la dispoziție utilizând o abordare care nu se bazează pe proiecte, ci mai degrabă o abordare pe termen lung care să combine finanțarea din partea UE cu cea de la nivel național. |
| --- | --- |

5.2.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Printre altele, în ceea ce privește colectarea datelor, mecanismele de documentare și raportare și accesarea fondurilor, dar și implementarea de sisteme locale durabile pentru serviciile de asistență.

1

(2)  Ca exemplu, în urma deciziei CEDO din 2016 în cauza MC și AC/România (un caz de infracțiune motivată de ură homofobă) aflată în prezent sub supravegherea atentă a Consiliului de Miniștri al CoE, ONG-ul ACCEPT România, care a sprijinit reclamanții în acest caz, oferă în mod regulat formare profesională pro bono pentru Institutul de Studii pentru Ordine Publică (ISOP) din România. Cursul de formare include prezentarea legislației anti-discriminare, dispozițiile privind infracțiunile motivate de ură și semnificația orientării sexuale și a identității de gen și includ sesiuni practice, simulări și biblioteci vii, la care participă trei sau patru membri ai comunității LGBTI timp de o oră în cursul unei zile și împărtășesc din experiențele lor autorităților de aplicare a legii. Acesta este un efort uman și logistic uriaș, care este oferit gratuit de voluntarii acestui ONG și de experții afiliați. Totuși, adevărata provocare constă în lipsa sustenabilității și impactul limitat al sesiunilor. Doar un grup mic de 20-30 de persoane au participat la aceste sesiuni de formare din sutele de noi recruți sau miile de angajați ai MAI. Soluția ar fi să se acorde prioritate dezvoltării capacităților interne din cadrul sistemului judiciar național sau al autorităților de aplicare a legii pentru a desfășura astfel de cursuri într-o formă integrată în formarea profesională continuă.

2

pro bono

(3)  Programul „Sprijinirea victimelor în Europa”, foaia de parcurs pentru strategia privind drepturile victimelor pentru perioada 2020-2024.

3

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/63 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/63

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o derogare temporară de la anumite dispoziții ale Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de către furnizorii de servicii de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere pentru prelucrarea datelor cu caracter personal și a altor date în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor

[COM(2020) 568 final – 2020/0259 (COD)]

(2021/C 10/10)

| Raportor general: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Raportor general:

Ionuț SIBIAN

| Sesizare | Parlamentul European, 17.9.2020
  Consiliul Uniunii Europene, 18.9.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 246/1/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 17.9.2020

Consiliul Uniunii Europene, 18.9.2020

Temei juridic

Articolul 114 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

246/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că orice derogare de la Directiva 2002/58/CE trebuie examinată atent, astfel încât să protejeze viața privată a tuturor cetățenilor. Cu toate acestea, în acest caz, amploarea infracțiunilor și caracterul lor pernicios justifică o excepție. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE este de acord, în general, cu propunerea de regulament privind o derogare temporară și strict limitată de la articolul 5 alineatul (1) și articolul 6 din Directiva 2002/58/CE, care protejează confidențialitatea comunicațiilor și a datelor de trafic. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În opinia noastră, caracterul provizoriu al regulamentului (perioada de aplicare urmând să se încheie la 31 decembrie 2025) nu este justificat, iar Comisia ar trebui să garanteze că sunt elaborate și puse în aplicare, mai devreme de cinci ani, garanții corespunzătoare privind protecția vieții private a copiilor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În ceea ce privește standardele industriale de raportare și transparență prevăzute la articolul 3 litera (e) din regulamentul propus, CESE consideră că ar fi util ca o terță parte să efectueze teste/audituri periodice, utilizând eșantioane perechi de materiale care nu conțin abuzuri sexuale asupra copiilor, similare fișierelor de testare elaborate de Institutul European de Cercetare Informatică Antivirus și utilizate în industria produselor antivirus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În opinia noastră, Comisia ar trebui să organizeze un concurs general, prevăzut cu un premiu substanțial (1), pentru a încuraja nu numai elaborarea de instrumente cu sursă deschisă și de standarde industriale, ci și dezvoltarea unor posibile noi soluții de detectare și de raportare a abuzului sexual asupra copiilor în comunicațiile electronice criptate de la un capăt la altul. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că este timpul ca Uniunea Europeană să aibă propriul centru european pentru prevenirea și combaterea abuzurilor sexuale asupra copiilor și invită Comisia să insiste ca acest centru să fie înființat și dezvoltat. În opinia noastră, centrul ar trebui să se bazeze pe activitatea Europol, să colaboreze cu întreprinderile și cu organismele de aplicare a legii, să identifice victimele și să aducă vinovații în fața justiției. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Observații generale

| 2.1. | Date recente furnizate de Europol (2) arată că pandemia de COVID-19 a avut un impact masiv asupra infracțiunilor online. Cantitatea de material care conține abuzuri sexuale asupra copiilor și este partajat în mediul online a înregistrat o creștere semnificativă în perioada de izolare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În 2019, din numărul total de 16,9 milioane de rapoarte privind materiale care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor, primite de Centrul federal al Statelor Unite pentru copii dispăruți și exploatați (NCMEC) și cuprinzând 45 de milioane de elemente identificate ca fiind astfel de materiale, 16,8 milioane de rapoarte proveneau de la furnizorii de servicii electronice. Dintre acestea, aproape 3 milioane de imagini și înregistrări video care prezentau material care conține abuzuri sexuale asupra copiilor au fost găzduite în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Propunerea de regulament este necesară deoarece, odată cu punerea în aplicare integrală a Codului european al comunicațiilor electronice începând cu 21 decembrie 2020, anumite servicii de comunicații online (3) vor intra sub incidența Directivei asupra confidențialității și comunicațiilor electronice (Directiva 2002/58/CE). Această directivă nu conține un temei juridic explicit pentru prelucrarea voluntară a datelor privind conținutul sau a datelor de trafic în scopul detectării online a abuzului sexual asupra copiilor, iar furnizorii ar trebui să-și întrerupă activitatea, cu excepția cazului în care statele membre au adoptat măsuri naționale specifice. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ca răspuns la această problemă și cu prioritate, Comisia a decis să prezinte un regulament cu un scop bine delimitat, pentru a evita apariția unei lacune legislative în cadrul de reglementare a telecomunicațiilor. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Regulamentul propus oferă garanții pentru protejarea vieții private și a datelor cu caracter personal:






  — | prelucrarea trebuie să fie proporțională și să se limiteze la tehnologiile consacrate, utilizate în mod regulat în scopul respectiv de serviciile de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere, înainte de intrarea în vigoare a regulamentului; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

prelucrarea trebuie să fie proporțională și să se limiteze la tehnologiile consacrate, utilizate în mod regulat în scopul respectiv de serviciile de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere, înainte de intrarea în vigoare a regulamentului;

| — | tehnologia utilizată trebuie să fie în conformitate cu stadiul actual al tehnologiei utilizate în domeniu și să fie cât mai puțin intruzivă asupra vieții private; |
| --- | --- |

—

tehnologia utilizată trebuie să fie în conformitate cu stadiul actual al tehnologiei utilizate în domeniu și să fie cât mai puțin intruzivă asupra vieții private;

| — | tehnologia utilizată trebuie să fie suficient de fiabilă în sine, astfel încât să limiteze, în măsura maximă posibilă, rata de erori și, acolo unde apar astfel de erori, ele să fie rectificate fără întârziere; |
| --- | --- |

—

tehnologia utilizată trebuie să fie suficient de fiabilă în sine, astfel încât să limiteze, în măsura maximă posibilă, rata de erori și, acolo unde apar astfel de erori, ele să fie rectificate fără întârziere;

| — | tehnologia utilizată pentru a detecta ademenirea copiilor să se limiteze la utilizarea indicatorilor-cheie relevanți; |
| --- | --- |

—

tehnologia utilizată pentru a detecta ademenirea copiilor să se limiteze la utilizarea indicatorilor-cheie relevanți;

| — | prelucrarea să fie limitată la ceea ce este strict necesar în raport cu scopul vizat; |
| --- | --- |

—

prelucrarea să fie limitată la ceea ce este strict necesar în raport cu scopul vizat;

| — | datele să fie șterse imediat, cu excepția cazului în care a fost detectat abuz sexual online asupra copilului; |
| --- | --- |

—

datele să fie șterse imediat, cu excepția cazului în care a fost detectat abuz sexual online asupra copilului;

| — | obligația furnizorului de a publica un raport anual privind prelucrarea datelor respective. |
| --- | --- |

—

obligația furnizorului de a publica un raport anual privind prelucrarea datelor respective.

| 2.6. | În realitate, excepția nu face decât să mențină practicile actuale. |
| --- | --- |

2.6.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Asemănător proiectelor NESSIE și ECRYPT (eSTREAM), finanțate de UE, sau concursurilor precum NIST, pe tema criptografiei.

1

(2)  Exploiting isolation: sexual predators increasingly targeting children during COVID pandemic [Exploatarea izolării: prădătorii sexuali se îndreaptă tot mai des către copii pe durata pandemiei de COVID-19], EUROPOL, iunie 2020.

2

Exploiting isolation: sexual predators increasingly targeting children during COVID pandemic

(3)  Precum serviciile de poștă electronică sau de mesagerie.

3

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/65

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește identificarea persoanelor impozabile în Irlanda de Nord”

[COM(2020) 360 final – 2020/0165 (CNS)]

(2021/C 10/11)

| Sesizarea Comitetului de către Consiliu | 28.8.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 209/0/9 |

Sesizarea Comitetului de către Consiliu

28.8.2020

Temei juridic

Articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

209/0/9

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este pe deplin satisfăcător, iar sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată a făcut deja obiectul avizelor sale anterioare privind Pachetul TVA (I), adoptat la 14 martie 2018 (1), și privind Pachetul TVA (II), adoptat la 23 mai 2018 (2), în cea de a 555-a sesiune plenară din 27, 28 și 29 octombrie 2020 (ședința din 29 octombrie 2020), Comitetul a hotărât, cu 209 voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 9 abțineri, să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus și să facă trimitere la poziția pe care a susținut-o în documentele menționate anterior.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 237, 6.7.2018, p. 40.

1

(2)  JO C 283, 10.8.2018, p. 35.

2

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/66

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunere de Decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii”

[COM(2020) 220 – 2020/0097 (COD)]

(2021/C 10/12)

| Sesizare | Consiliu, 24.6.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 196 și articolul 322 alineatul (1) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 209/0/9 |

Sesizare

Consiliu, 24.6.2020

Temei juridic

Articolul 196 și articolul 322 alineatul (1) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

209/0/9

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător, iar acesta a făcut deja obiectul avizelor sale anterioare privind Consolidarea mecanismului UE de protecție civilă – rescEU (1), adoptat la 18 octombrie 2018, și privind Mecanismul de protecție civilă al Uniunii – modificare (2), adoptat la 19 iunie 2019, în cea de a 555-a sesiune plenară din 27, 28 și 29 octombrie 2020 (ședința din 29 octombrie 2020), Comitetul a hotărât, cu 209 voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 9 abțineri, să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus și să facă trimitere la poziția pe care a susținut-o în documentele menționate anterior.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 231.

1

(2)  JO C 282, 20.8.2019, p. 49.

2

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/67 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/67

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv

[COM(2020) 483 final – 2020/0231 (COD)]

(2021/C 10/13)

| Sesizare | Parlamentul European, 14.9.2020
  Consiliul, 14.9.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 43 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 209/0/9 |

Sesizare

Parlamentul European, 14.9.2020

Consiliul, 14.9.2020

Temei juridic

Articolul 43 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

209/0/9

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este pe deplin satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de-a 555-a sesiune plenară, din 27, 28 și 29 octombrie 2020 (ședința din 29 octombrie 2020), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 209 voturi pentru, niciun vot împotrivă și 9 abțineri.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/68

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunerea de regulament al Consiliului privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii la importul anumitor produse pescărești în Insulele Canare în perioada 2021-2027”

[COM(2020) 437 – 2020/0209 (CNS)]

(2021/C 10/14)

| Sesizare | Consiliul, 16.9.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 209/0/9 |

Sesizare

Consiliul, 16.9.2020

Temei juridic

Articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

209/0/9

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este pe deplin satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de-a 555-a sesiune plenară, din 27, 28 și 29 octombrie 2020 (ședința din 29 octombrie 2020), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 209 voturi pentru și 9 abțineri.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/69

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei)”

[COM(2020) 563 final – 2020/0036 (COD)]

(2021/C 10/15)

| Sesizare | Parlamentul European: 6.10.2020
  Consiliu: 5.10.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 209/0/9 |

Sesizare

Parlamentul European: 6.10.2020

Consiliu: 5.10.2020

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

209/0/9

La 17 septembrie 2020, Comisia Europeană a decis să sesizeze Comitetul Economic și Social European în legătură cu propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentul (UE) 2018/1999.

Întrucât s-a pronunțat deja cu privire la conținutul propunerii respective în avizul său privind „Legea europeană a climei”, adoptat la 15 iulie 2020 (1), în cea de-a 555-a sesiune plenară din 27, 28 și 29 octombrie 2020 (ședința din 29 octombrie 2020), Comitetul a hotărât, cu 209 voturi pentru și 9 abțineri, să nu elaboreze un nou aviz în materie, ci să facă trimitere la poziția pe care a susținut-o în documentul menționat anterior.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 364, 28.10.2020, p. 143.

1

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/70 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/70

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții — Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă

(aviz suplimentar)

[COM(2019) 650 final]

(2021/C 10/16)

| Raportor: | domnul Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Philip VON BROCKDORFF

| Decizia Biroului | 28.5.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul de procedură și articolul 29 litera (a) din normele de aplicare a Regulamentului de procedură |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 8.9.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 250/0/6 |

Decizia Biroului

28.5.2020

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul de procedură și articolul 29 litera (a) din normele de aplicare a Regulamentului de procedură

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

8.9.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

250/0/6

Preambul

Prezentul aviz face parte dintr-un pachet de două avize de monitorizare, acesta, referitor la Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă [COM(2019) 650 final], și cel referitor la Recomandarea privind politica economică a zonei euro [COM(2019) 652 final]. Scopul avizului este de a actualiza și de a consolida propunerile anterioare ale CESE (1)
  , ținând seama de evoluțiile recente, de impactul pandemiei de COVID-19 și de redresarea în urma crizei provocate de aceasta, precum și de diversele rapoarte și recomandări publicate în contextul semestrului european în curs de desfășurare. Acest pachet de avize reprezintă contribuția globală a societății civile din UE la politica economică, socială și de mediu pentru următorul ciclu al semestrului european, care este preconizat a fi lansat în noiembrie 2020. CESE îndeamnă Comisia Europeană și Consiliul să țină seama de această contribuție în contextul viitorului „pachet de toamnă” din cadrul semestrului european și al procesului decizional interinstituțional aferent.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră pozitiv faptul că Strategia anuală privind creșterea durabilă face un important pas către adoptarea unui model economic mai social, mai favorabil incluziunii și mai sustenabil, a obiectivelor de dezvoltare durabilă și, în special, către angajamentul de a transforma modelul actual de creștere în creștere „verde”. Acest angajament rămâne deosebit de relevant având în vedere efectele economice și sociale ale pandemiei de COVID-19 și trebuie să fie demonstrat în viitorul „pachet de toamnă”, în cadrul căruia Comisia Europeană va prezenta prioritățile economice și sociale ale UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pentru a răspunde în mod eficient la efectele pandemiei de COVID-19, CESE consideră că sunt necesare atât evaluarea impactului economic, cât și a impactului social. Astfel de evaluări vor permite statelor membre să înțeleagă pe deplin modul în care efectele pandemiei de COVID-19 au afectat economiile și circulația persoanelor, a bunurilor și a serviciilor în întreaga UE. În plus, guvernele trebuie să acționeze rapid și cu fermitate pentru a depăși pandemia de COVID-19 și impactul ei, iar acest lucru poate fi realizat numai dacă există o înțelegere clară a acestui impact. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Guvernele trebuie să răspundă prin adoptarea unor politici macroeconomice de sprijin care să contribuie la restabilirea încrederii și la sprijinirea redresării cererii. Cu toate acestea, în acest scop, CESE recomandă o revizuire a normelor Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a sprijini redresarea economică și a permite guvernelor să dispună de suficientă marjă de manevră, precum și de capacitatea de a întreprinde investițiile în infrastructură atât de necesare, în special în ceea ce privește schimbările climatice. Flexibilitatea normelor privind ajutoarele de stat este, de asemenea, considerată necesară pentru a sprijini întreprinderile de toate dimensiunile în tranziția către o economie digitală și ecologică. Accesul la finanțare, în special pentru IMM-uri, este, de asemenea, vital, la fel ca și revizuirea Strategiei pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Aceeași logică se aplică sferei sociale, în care guvernele au nevoie de măsuri de sănătate publică eficiente și care dispun de resurse suficiente pentru a preveni noi contaminări și, la fel de important, pentru a pune în aplicare politici bine orientate de sprijinire a sistemelor de securitate socială, și pentru a proteja veniturile grupurilor sociale vulnerabile care au suferit cel mai mult din cauza scăderii veniturilor cauzate de încetinirea creșterii economice. Apartenența la un sindicat ar trebui, de asemenea, încurajată, pentru a contribui la realizarea obiectivelor Pilonului european al drepturilor sociale, atât de necesar în această perioadă de criză. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Din cauza pandemiei de COVID-19, impozitarea echitabilă este cu atât mai relevantă cu cât guvernele se confruntă cu presiuni financiare uriașe pentru a sprijini măsurile de urgență. Totuși, CESE consideră, de asemenea, că recesiunea economică cauzată de pandemia de COVID-19 a evidențiat fragilitatea inerentă și caracterul incomplet al uniunii monetare a Europei. UE a dezbătut îndelung cu privire la uniunea fiscală, iar pachetul de măsuri de redresare și de reziliență în valoare de 750 de miliarde EUR, în ciuda deficiențelor sale, dovedește că UE ia măsuri importante în direcția integrării. Rămâne de văzut dacă acest lucru va aduce statele membre mai aproape de uniunea fiscală, dar nu există nicio îndoială că este necesară o regândire a politicii fiscale în cadrul UE, nu în ultimul rând pentru a sprijini investițiile publice în infrastructură, educație, asistență medicală și protecție socială. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază importanța rolului liderilor politici în această perioadă de criză. Negocierile care au condus la pachetul privind redresarea și reziliența au scos la iveală fracturi în interiorul UE, iar astfel de fracturi sunt de rău augur, având în vedere reforma instituțională și constituțională care este necesară pentru ca UE să adopte o poziție mai fermă dacă dorește să rămână la fel de relevantă și de coerentă ca întotdeauna în Europa și la nivel mondial. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că planul Next Generation EU este binevenit și oportun. Cu toate acestea, planul va necesita eforturi uriașe din partea statelor membre și a Comisiei pentru punerea în aplicare simultană cu bugetul general ordinar al UE pentru perioada 2021-2027. Rămân întrebări cu privire la diferențele în ceea ce privește capacitățile în întreaga UE și, prin urmare, ar putea fi necesar ca Comisia să sprijine în continuare consolidarea capacităților, precum și procesul de identificare a proiectelor. În ceea ce privește CFM 2021-2027, Comitetul regretă că propunerea inițială a Comisiei a fost redusă de Consiliu. Propunerea Comisiei a fost deja considerată nesatisfăcătoare de către Parlamentul European și de către CESE în avizul său pe tema „Cadrul financiar multianual după 2020” (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Și timpul este esențial; orice întârzieri nejustificate în aprobarea și punerea în aplicare a planului decis riscă să submineze grav redresarea economică a UE și realizarea obiectivelor Strategiei anuale privind creșterea durabilă, punând în pericol mijloacele de subzistență și bunăstarea a mii de lucrători și proprietari de mici întreprinderi din întreaga UE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că Strategia anuală privind creșterea durabilă reprezintă o oportunitate pentru UE de a trece la un model economic care să acorde aceeași pondere atât obiectivelor economice, cât și celor sociale/ale incluziunii. Obiectivele Strategiei anuale privind creșterea durabilă nu ar trebui să fie deturnate de provocările economice cauzate de pandemia de COVID-19. În orice caz, COVID-19 a demonstrat că dimensiunea socială este la fel de importantă ca dimensiunea economică a vieții noastre. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Deși CESE sprijină eforturile de creștere a productivității în UE, acest lucru nu ar trebui să se realizeze în detrimentul durabilității economice sau al condițiilor de muncă. Prosperitatea economică este vitală și poate fi atinsă dacă creșterea economică aduce o valoare adăugată economiei și societății și produce o schimbare reală în viața oamenilor, consolidând totodată reziliența la șocuri exogene viitoare și contribuind la convergența între țări și regiuni. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă și pandemia de COVID-19

| 2.1. | La 17 decembrie 2019, Comisia Europeană a adoptat pachetul de toamnă, care include Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă și raportul comun privind ocuparea forței de muncă. Acest mesaj esențial transmis în contextul Strategiei anuale privind creșterea durabilă evidențiază faptul că creșterea economică nu este un scop în sine și că economia trebuie să funcționeze în beneficiul oamenilor și al planetei. Trecerea la un nou model de creștere este în concordanță cu Pactul verde european și, prin urmare, cu o economie care respectă limitele resurselor noastre naturale. De asemenea, noul model de creștere economică corespunde cu obiectivele de ocupare a forței de muncă, astfel cum sunt prevăzute în raportul comun privind ocuparea forței de muncă, în care crearea de locuri de muncă are ca rezultat principal prosperitatea durabilă în UE. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pactul verde european poate fi definit ca „noul model de creștere durabilă” al UE, care contribuie la atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), după cum o demonstrează schimbarea reflectată parțial în cele patru noi priorități ale Strategiei anuale privind creșterea durabilă: (a) durabilitatea mediului; (b) creșterea productivității; (c) echitatea; și (d) stabilitatea macroeconomică. În prezent, acestea au înlocuit „triunghiul virtuos” al precedentei analize anuale a creșterii (AAC), reprezentat de investiții, durabilitate fiscală și reforme structurale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În general, Strategia anuală privind creșterea durabilă face un pas important înainte spre a adopta retorica unui model economic mai social, mai incluziv și mai durabil, îmbrățișând ODD și în special angajamentul de a transforma actualul model de creștere în creștere verde. CESE consideră această evoluție ca fiind una pozitivă. Strategia anuală privind creșterea durabilă clarifică, de asemenea, că se referă la durabilitate în toate formele sale, nu doar la durabilitatea mediului. Comisia Europeană (CE) atribuie, de fapt, aceeași greutate mediului, productivității, echității și stabilității. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | De asemenea, CE consideră că noua agendă economică va necesita o perioadă de tranziție care trebuie să fie „echitabilă și favorabilă incluziunii și să acorde prioritate oamenilor” și că „costurile nu trebuie să fie suportate de persoanele cele mai vulnerabile”, recunoscând că „schimbările climatice [...] și politicile de însoțire [...] au importante consecințe distributive”. Această perioadă de tranziție va crea în mod inevitabil premisele unor compromisuri esențiale, precum creșterea costurilor de transport și potențiale pierderi de locuri de muncă. CESE este de părere că aceste compromisuri vor necesita evaluări ale impactului social și răspunsuri adecvate din partea promotorilor politicilor sociale și fiscale din UE. Astfel de evaluări au căpătat acum o nouă dimensiune, având în vedere impactul economic, social, și, într-o măsură mai mică climatic al pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Impactul economic al COVID-19 a fost, în esență, triplu: a afectat în mod direct producția, a cauzat perturbarea lanțului de aprovizionare și a pieței, și a avut un impact financiar asupra societăților și a piețelor financiare. Cu toate acestea, întregul impact asupra economiilor europene nu poate fi estimat în această etapă și va depinde în mare măsură de un al doilea val care ar putea lovi Europa în cursul acestui an. Totuși, este evident că pandemia de COVID-19 a lovit puternic economiile. Calendarul redresării ulterioare rămâne incert, iar condițiile volatile, împreună cu efectele cauzate de pandemia de COVID-19 asupra piețelor, au condus la o contracție economică în întreaga UE. În timp ce se preconiza că PIB-ul colectiv al UE-27 va crește cu 1,2 % în 2020, în prezent se estimează că va scădea cu 7,4 % din cauza pandemiei de COVID-19. În schimb, scăderea înregistrată în cursul crizei financiare din 2009 a dus la o scădere de 4,5 % pentru UE-28. Actuala criză a împins UE în cea mai profundă recesiune din istoria sa, ratele șomajului urmând să crească la 9 % față de 6,7 % în 2019. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | COVID-19 a avut, de asemenea, un impact asupra sistemelor de securitate socială, punând asistența medicală, asigurările de șomaj și pensiile, printre altele, sub presiunea efectelor pandemiei și sporind presiunea financiară, în special, din cauza măsurilor de finanțare de urgență și amânare a plății impozitelor. Întrucât persoanele fizice și familiile se confruntă cu scăderi și pierderi de venituri, se preconizează o creștere a numărului de persoane care trăiesc în sărăcie relativă în UE. Prin urmare, evaluarea impactului social al pandemiei de COVID-19 este la fel de importantă ca evaluarea efectului asupra economiilor. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Impactul social va necesita o abordare diferită a accentului pus de Strategia anuală privind creșterea durabilă pe dimensiunea socială a UE. Drepturile sociale sunt menționate în special în cadrul obiectivului de echitate al Strategiei anuale privind creșterea durabilă, inclusiv afirmația că „[p]entru a-și consolida performanțele economice și sociale, UE trebuie să pună pe deplin în practică principiile Pilonului european al drepturilor sociale”. Experiența dobândită în urma pandemiei de COVID-19 a demonstrat rolul important pe care l-ar putea juca Sistemul european de reasigurare pentru indemnizațiile de șomaj (SURE), astfel cum a fost subliniat în Strategia anuală privind creșterea durabilă, și sprijinul pe care lucrătorii l-ar putea primi în situația unor șocuri economice exogene. Cu toate acestea, criza provocată de pandemia de COVID-19 va adânci, probabil, inegalitățile existente pe piața forței de muncă din UE, iar impactul negativ pare a fi mai accentuat atât pentru lucrătorii care sunt mai puțin instruiți și cu locuri de muncă prost plătite, cât și pentru lucrătorii mai tineri și pentru femei (3). În forma sa actuală, Strategia anuală privind creșterea durabilă nu reușește să atingă un echilibru între dimensiunea socială și cea economică în UE. Prin urmare, este necesar să se pună un accent mai puternic pe vizarea adulților slab calificați, pe lacunele în materie de competențe digitale și pe perfecționarea și recalificarea profesională, în special din cauza efectelor pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Într-un scenariu de redresare, CESE consideră că Pactul verde trebuie să fie, în același timp, un pact economic și social, oferind întreprinderilor și consumatorilor stimulente pentru a trece la produse durabile, pe de o parte, și îmbunătățind calitatea vieții cetățenilor UE prin prevenirea „efectelor negative” ale schimbărilor climatice și ale tranziției, astfel cum se propune în cadrul Mecanismului pentru o tranziție justă din cadrul Pactului verde european. În acest context, este considerată necesară o flexibilitate maximă în interpretarea normelor privind ajutoarele de stat, pentru a permite acordarea de stimulente pentru investiții și participarea directă a cetățenilor în întreprinderi, cu scopul de a revitaliza activitatea economică și de a optimiza crearea de locuri de muncă de calitate în regiunile afectate de imperativul tranziției. În același timp, tranziția ar trebui să urmărească în mod activ reducerea inegalităților și combaterea sărăciei, ca parte a unei strategii integrate de creștere economică durabilă și socială. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Sunt, de asemenea, necesare o productivitate și o creștere economică durabile și benefice din punct de vedere social, însoțite de schimbări structurale adaptive, pentru a sprijini o protecție socială adecvată, nu în ultimul rând pensii adecvate, venituri decente, locuri de muncă și servicii publice de calitate, în special în domeniul sănătății și al locuințelor. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Strategia anuală privind creșterea durabilă se referă la „impozitarea echitabilă” și nu există nicio îndoială că evaziunea fiscală și evitarea plății impozitelor, spălarea banilor și, uneori, o continuă uniformizare generală a impozitării la un nivel inferior au subminat capacitatea autorităților fiscale de a colecta impozitele necesare pentru a răspunde nevoilor economiei și ale populației. Strategia anuală privind creșterea durabilă confirmă, de asemenea, rolul impozitelor pentru finanțarea statelor bunăstării, indicând că „sistemele naționale fiscale/de prestații sociale ar trebui optimizate pentru a consolida stimulentele pentru piața forței de muncă, participarea, creșterea corectitudinii și asigurarea durabilității și adecvării sistemelor de protecție socială”. Din nou, în contextul pandemiei de COVID-19, impozitarea echitabilă a căpătat o relevanță sporită nu numai pentru sprijinirea măsurilor de urgență, ci și, în egală măsură, pentru finanțarea planurilor naționale și ale UE de redresare pe termen mediu și lung prin investiții publice în infrastructură, educație, asistență medicală și protecție socială. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Politica macroeconomică este în continuare fundamentală pentru realizarea creșterii economice durabile, însă Strategia anuală privind creșterea durabilă a recunoscut o perspectivă îngrijorătoare legată de creștere atunci când a fost lansată la sfârșitul anului trecut. Situația s-a înrăutățit în prezent din cauza pandemiei de COVID-19, ceea ce subliniază încă o dată rolul veniturilor și cheltuielilor publice, astfel cum sunt definite de politica fiscală, la fel de relevantă ca politica monetară. Revenirea la austeritate nu este o opțiune, având în vedere efectele îndelungate de după criza financiară. Pentru majoritatea statelor membre, dacă nu chiar pentru toate, realizarea unui buget echilibrat cel puțin pe termen scurt sau mediu pare oarecum imposibilă în acest moment. Cu toate acestea, obiectivul stabilității macroeconomice este cheia redresării economice. Totuși, acest lucru nu poate fi realizat decât dacă Pactul de stabilitate și de creștere este revizuit în plus față de activarea temporară recentă a clauzei generale de derogare în urma pandemiei de COVID-19. În plus, este considerată necesară revizuirea normelor privind ajutoarele de stat pentru a sprijini, printre altele, investițiile ecologice. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Procesul semestrului european, având ca element-cheie durabilitatea competitivă, va avea o importanță și mai mare, fiind un instrument de monitorizare și un indicator sensibil al acțiunilor de politică și al etapelor de reformă necesare. Cu toate acestea, din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19 și a mutării accentului pe redresarea economică, obiectivul asigurării creșterii macroeconomice nu poate fi realizat fără coeziune socială și sustenabilitate. De aici reiese și importanța asigurării unui temei juridic mai robust pentru implicarea societății civile, ca partener egal, în cadrul semestrului. CESE subliniază, de asemenea, cât de importantă va fi perioada post-COVID-19 pentru UE. Întreaga sa relevanță pentru cetățeni se bazează pe eficacitatea planului său de redresare și a Strategiei anuale privind creșterea durabilă, care, de fapt, se traduce prin capacitatea sa de a aduce o îmbunătățire semnificativă vieții oamenilor obișnuiți. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Răspunsul UE la pandemia de COVID-19 și relevanța sa pentru Strategia anuală privind creșterea durabilă

| 3.1. | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat puternic economia UE și economia mondială. Pentru mai multe state membre se conturează acum o recesiune care poate avea consecințe profunde și niveluri istorice ale șomajului. Măsurile necesare de limitare a răspândirii bolii au condus la o reducere semnificativă a cererii și ofertei. Au fost afectate activitățile economice în domeniul transporturilor, comerțului cu amănuntul, proceselor de fabricație, agrementului, ospitalității și recreerii, artizanatului și culturii. De asemenea, este la fel de evident că încrederea publică în răspunsul sistemului de sănătate la pandemia de COVID-19 are efecte economice directe și imediate. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Perturbările din lanțul de aprovizionare care au impact asupra industriei producătoare și scăderea prețurilor produselor de bază, împreună cu creșterea bruscă a prețurilor pentru serviciile de sănătate și produsele TIC, au agravat și mai mult impactul economic al pandemiei de COVID-19. În plus, nivelurile fără precedent al împrumuturilor statelor membre pentru finanțarea răspunsului inițial de urgență la pandemie au afectat capacitatea măsurilor de stimulare fiscală la nivelul necesar pentru a stabiliza economia și a combate criza sanitară și umană, ca să nu mai pomenim de o redresare economică rapidă post-criză. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Cel mai grav impact l-au suferit întreprinderile mici și mijlocii (4) și lucrătorii independenți și salariații cu contracte cu zero ore. Criza a schimbat radical mediul de afaceri pentru IMM-uri, iar această schimbare are un efect negativ uriaș asupra a sute de mii de IMM-uri din întreaga UE. Schimbarea amenință, de asemenea, rolul central pe care îl joacă IMM-urile în viața noastră de zi cu zi. IMM-urile asigură stabilitatea socială la nivel local și regional, fiind coloana vertebrală a activității economice din cadrul societăților. Ele se află în centrul modelului european de bunăstare socială, proprietarii-administratori fiind mai interesați de dezvoltarea pe termen mediu și lung a societății și a economiei locale decât de profiturile și cifra de afaceri pe termen scurt (5). În plus, artizanatul și IMM-urile s-au aflat întotdeauna în fruntea evoluțiilor culturale din întreaga Europă și joacă un rol important în promovarea schimbărilor durabile și în conservarea patrimoniului, a valorilor și a know-how-ului. Acum mai mult decât oricând, IMM-urile sunt esențiale pentru vitalitatea centrelor orașelor și pentru atractivitatea continuă a zonelor rurale, deoarece acestea asigură nevoile zilnice ale populației și garantează stabilitatea și coeziunea socială. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Criza actuală îi afectează pe toți în aceeași măsură, dar amenință să anuleze progresele obținute în materie de egalitate de gen și să accentueze feminizarea sărăciei, vulnerabilitatea la violență și să afecteze participarea egală a femeilor pe piața forței de muncă (6). Deși consecințele pandemiei de COVID-19 sunt prea complexe pentru a le estima, putem spune că efectele crizei riscă să inverseze evoluțiile după decenii de progrese în combaterea sărăciei și să exacerbeze nivelurile de inegalitate la nivelul întregii Uniuni Europene. În același timp, este posibil ca statele membre să trebuiască să aloce mai multe resurse financiare și umane decât cele planificate, în cazul în care doresc să respecte termenele pentru atingerea ODD. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Închiderea școlilor și a instituțiilor de învățământ superior a avut o lungă serie de efecte adverse asupra copiilor și a tinerilor, inclusiv întreruperea școlarizării. Toate acestea ar putea avea consecințe asupra dezvoltării competențelor, a perspectivelor de carieră și a câștigurilor potențiale de-a lungul vieții. Prin urmare, eforturile de redresare ar trebui să sprijine, de asemenea, accesul la conexiunea în bandă largă a gospodăriilor cu venituri reduse și furnizarea de hardware în scopuri educaționale pentru copiii de vârstă școlară. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Într-o notă pozitivă, tehnologiile digitale au devenit un factor pozitiv în timpul acestei crize, facilitând continuitatea activităților economice, învățarea online și conectarea oamenilor mai mult decât oricând, ajutându-i în același timp să își mențină o sănătate mentală bună. Cu toate acestea, inegalitatea accesului la conexiunea în bandă largă și inaccesibilitatea TIC împiedică participarea efectivă la distanță și accesul la sisteme de învățare la distanță. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mai relevant pentru Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă este faptul că criza provocată de pandemia de COVID-19 ar putea avea un efect negativ profund asupra eforturilor de creștere durabilă. O încetinire economică prelungită ar putea avea un impact negativ asupra punerii în aplicare a Strategiei anuale privind creșterea durabilă și a angajamentelor cu privire la Acordul de la Paris privind schimbările climatice și ODD. Un adevăr trist este că am fi putut fi mai bine pregătiți pentru această criză dacă statele membre ar fi adoptat strategii mai durabile și mai reziliente din punct de vedere economic înainte de criză. Pandemia de COVID-19 a scos de fapt la iveală o slăbiciune inerentă în economiile UE, în special dependența lor excesivă de politici economice prociclice și de sectoare economice care sunt extrem de vulnerabile la șocuri economice exogene. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | La nivel politic, această criză reclamă lideri politici cu capacități decizionale care cred în solidaritate, transparență și cooperare. Nu este momentul pentru interese proprii, acuzații reciproce sau politizare. Mai presus de toate, într-un moment de criză nu poate fi permisă fragilizarea statului de drept. Se presupune în general că statul de drept este esențial pentru creșterea economică (7), însă statul de drept este în mod clar un concept multidimensional, care cuprinde o varietate de componente discrete, de la securitatea persoanelor și drepturile de proprietate, până la controlul căruia i se supune guvernul și combaterea corupției. Toate acestea, în opinia CESE, sunt compatibile cu sustenabilitatea economică și, prin urmare, cu Strategia anuală privind creșterea durabilă. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Răspunsul UE la pandemia de COVID-19 a fost unul amplu și a avut ca scop atenuarea șocului crizei provocate de aceasta. Un rezumat al acestor inițiative este prezentat în figura 1 de mai jos.

  Figura 1


  Răspunsul Europei la pandemia provocată de COVID-19 |
| --- | --- |

3.9.

Figura 1

Răspunsul Europei la pandemia provocată de COVID-19

Image 1

| 3.10. | Toate aceste măsuri de sprijin amintite mai sus aduc un impuls masiv redresării economice a UE. Mecanismul de redresare și reziliență („mecanismul”) propus va oferi sprijin financiar la scară largă pentru investițiile și reformele publice atât de necesare care sporesc reziliența economiilor statelor membre și le pregătesc mai bine pentru viitor. Acesta va ajuta statele membre să abordeze dificultățile economice și sociale cu care se confruntă în urma crizei, în domenii-cheie, precum protecția socială, ocuparea forței de muncă, competențele, educația, cercetarea, inovarea și sănătatea, precum și aspectele legate de mediul de afaceri, inclusiv administrația publică și sectorul financiar. Cu toate acestea, o întrebare care trebuie abordată este capacitatea fiecărui stat membru de a pune în aplicare reforme și de a stimula investițiile în infrastructură. Capacitatea diferă de la un stat la altul și poate fi necesar un răspuns coordonat la nivelul UE pentru a asigura eficiența și eficacitatea investițiilor. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Cel mai important, mecanismul propus va garanta, de asemenea, că investițiile se concentrează pe provocările și nevoile de investiții legate de tranziția verde și cea digitală, asigurând astfel o redresare durabilă, în concordanță cu Strategia anuală privind creșterea durabilă. Investițiile în tehnologii verzi și digitale contribuie la creșterea eficienței energetice în diferite sectoare-cheie ale economiei și favorizează crearea de locuri de muncă și o creștere durabilă. Aceasta ar putea oferi UE un avantaj ca pionier în cursa mondială pentru redresare și ar putea, de asemenea, să contribuie la creșterea rezilienței Uniunii și diminuarea dependenței ei prin diversificarea lanțurilor de aprovizionare importante. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Succesul acestui mecanism va depinde în mare măsură de identificarea și pregătirea orientării proiectelor relevante, în concordanță cu prioritățile prezentate în semestrul european. De asemenea, este esențial să se alinieze îndeaproape politica economică și cea socială la recomandările furnizate în cadrul procesului semestrului european. CESE este de acord că planurile de redresare și reziliență, care trebuie susținute de mecanism, fac parte integrantă din procesul care vizează abordarea recomandărilor specifice fiecărei țări, astfel cum sunt prezentate în semestrul european. De aceea, aceste instrumente vor spori eficacitatea procesului și vor sprijini implementarea Strategiei anuale pentru 2020 privind creșterea durabilă. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | În plus, CESE este de părere că instrumentele consolidează potențialul de creștere și reziliența economică și socială a statelor membre în cauză și ar putea contribui la coeziunea socială. Ele sprijină, de asemenea, tranziția ecologică și cea digitală necesare pentru sustenabilitate economică și reziliență. Din nou, CESE reiterează rolul important al guvernului în dezvoltarea de proiecte de care să beneficieze comunitățile și economia în general. CESE salută, de asemenea, intenția Comisiei de a monitoriza întregul proces, respectiv identificarea, dezvoltarea și execuția proiectelor eligibile, pentru a se asigura că acest lucru se realizează în mod transparent. Totuși, în opinia CESE, Comisia ar trebui să se asigure că transparența implică totodată toate părțile interesate relevante participante la proces. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | În aceeași notă, este esențial ca finanțarea disponibilă în cadrul planului de redresare al UE Next Generation EU să fie accesibilă și disponibilă pentru cei care au cea mai mare nevoie, în special IMM-urile, în concordanță cu obiectivele stabilite în Strategia anuală privind creșterea durabilă. Aceasta înseamnă asigurarea faptului că finanțarea și sprijinul destinate acestor scopuri sunt acordate prin canale adecvate, precum agențiile naționale de dezvoltare, având în vedere că IMM-urile se finanțează de regulă prin intermediul sectorului bancar (8). Accesul la finanțare este extrem de important pentru IMM-uri, deoarece oferă lichiditatea necesară atât în faza de urgență a crizei, cât și în faza de ieșire și de redresare, permițându-le să investească în dezvoltarea în continuare a transformării digitale și a economiei ecologice. O astfel de investiție ajută IMM-urile să abordeze problema plăților întârziate în mod eficient și, prin urmare, să asigure suficiente lichidități pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Având în vedere provocările fără precedent cu care se confruntă IMM-urile, CESE solicită Comisiei să actualizeze strategia pentru IMM-uri pentru a reflecta noile circumstanțe care au apărut de la izbucnirea pandemiei de COVID-19. CESE solicită, de asemenea, o guvernanță pe mai multe niveluri, care implică mai mulți actori, a punerii în aplicare a politicii privind IMM-urile. Alinierea acțiunilor și a bugetelor între diferitele niveluri de guvernanță – european, național, regional și local – și implicarea efectivă a organizațiilor de sprijinire a întreprinderilor în procesul decizional sunt esențiale. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | De asemenea, IMM-urile vor avea nevoie de sprijinul inspectoratelor naționale de sănătate și securitate în muncă și al serviciilor specializate externe în materie de sănătate și securitate în muncă, pentru a evalua noile riscuri asociate cu COVID-19, pentru a pune în aplicare în mod corect măsurile necesare și pentru a reduce sarcinile și costurile aferente. În plus, IMM-urile vor avea nevoie de sprijin pentru a furniza echipamentul individual de protecție necesar pentru angajați la locul de muncă. Transparența și comunicarea eficientă sunt esențiale atât pentru furnizori, subcontractanți, cât și pentru clienți. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Reconstrucția UE și Strategia anuală privind creșterea durabilă

| 4.1. | CESE consideră că planul Next Generation EU este binevenit și oportun. Cu toate acestea, este foarte evident că va fi nevoie de un efort uriaș din partea statelor membre și a Comisiei pentru punerea în aplicare a acestui plan împreună cu bugetul general ordinar al UE pentru perioada 2021-2027. Timpul este esențial; orice întârziere nejustificată în aprobarea și implementarea măsurilor decise riscă să submineze redresarea economică a UE și îndeplinirea obiectivelor Strategiei anuale privind creșterea durabilă, periclitând totodată calitatea vieții și bunăstarea a mii de lucrători și proprietari de întreprinderi mici din întreaga Europă. La fel de important este ca obiectivul general în ceea ce privește îndeplinirea țintelor Strategiei anuale privind creșterea durabilă să nu fie deturnat din cauza provocărilor economice sau a unor aspecte de oportunitate politică pe termen scurt. În ceea ce privește CFM 2021-2027, Comitetul regretă că propunerea inițială a Comisiei a fost redusă de Consiliu. Propunerea Comisiei a fost deja considerată nesatisfăcătoare de către Parlamentul European și de către CESE în avizul său pe tema „Cadrul financiar multianual după 2020” (9). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Aceasta înseamnă orientarea constantă către un model de creștere care să considere obiectivele neeconomice și favorabile incluziunii la fel de importante ca obiectivele economice. A sosit momentul ca UE să își propună obiective mai ambițioase și să depună eforturi pentru a atinge un obiectiv mai cuprinzător: satisfacerea nevoilor cât mai multor cetățeni ai UE, de la locuințe la asistență medicală, protejând în același timp ecosistemele noastre, asigurând o climă stabilă și soluri fertile, dar și oceane curate și un strat de ozon protector. Cu alte cuvinte, măsurarea progresului economic ca mijloc de a trece de la o creștere nesustenabilă și nefavorabilă incluziunii la un model de creștere mai durabil și mai favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | De asemenea, CESE este de părere că perturbările economice provocate de criză ar trebui să conducă la un nou mod de gândire în privința utilizării resurselor și la o conștientizare a fragilității liniilor de aprovizionare. În același timp, UE trebuie să consolideze abordările care sporesc reziliența și eficiența, cum ar fi economia circulară, combaterea schimbărilor climatice și, eventual, creșterea nivelului de ambiție al contribuțiilor stabilite la nivel național – reducerea preconizată a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Într-o uniune monetară precum zona euro, coordonarea și mecanismele eficiente de partajare a riscurilor sunt o necesitate și ar trebui să facă posibil un impuls fiscal puternic, care să fie credibil, reducând totodată divergențele din cadrul uniunii monetare. În opinia CESE, acest lucru este esențial pentru reconstrucție și redresare economică, precum și pentru susținerea celor mai vulnerabili din societate. Chiar dacă este nevoie de reconstrucție și redresare pentru a crea locuri de muncă și bogăție în UE, sunt necesare și stimulente fiscale la scară largă, cu măsuri țintite care să ofere sprijin persoanelor afectate cel mai grav de criza provocată de pandemia de COVID-19. Măsurile pot include o varietate de mijloace pentru a menține accesul la sănătate și la condiții de viață esențiale. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Stimulentele fiscale menționate mai sus ar fi facilitate printr-un Pact de stabilitate și creștere (PSC) revizuit. Un PSC revizuit ar trebui să pună mai puțin accentul pe estimarea deficitelor bugetare ajustate ciclic ale statelor membre. În schimb, ar trebui să se axeze pe monitorizarea creșterii cheltuielilor publice. Concret, fiecare guvern și-ar lua angajamentul să realizeze cheltuieli în concordanță cu perspectivele de creștere economică și încasările fiscale preconizate, precum și în baza unei ținte a datoriei pe termen mediu. Aceasta ar oferi statelor membre mai multă marjă de manevră bugetară și pentru luarea deciziilor la nivel național (în parteneriat cu părțile interesate), pentru a pune în aplicare planurile de redresare post COVID-19, punând un accent mai puternic pe rolul guvernului în stimularea redresării economice. Desigur, menținerea stabilității macroeconomice este o condiție esențială pentru o creștere economică susținută și incluzivă. De asemenea, CESE este de părere că obiectivul politicii macroeconomice este asigurarea durabilității creșterii economice, a conservării mediului și a bunăstării sociale, într-un mod echitabil și durabil. Mai mult, întrucât șomajul și subocuparea sunt principalele cauze ale sărăciei, o sarcină esențială este menținerea economiei cât mai aproape de ocuparea integrală a forței de muncă. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Faza de reconstrucție și de redresare ar trebui să plaseze aspectele sociale pe picior de egalitate cu dimensiunea economică. O activitate economică durabilă înseamnă o legătură strânsă între cele două dimensiuni. Durabilitatea economică, care include investițiile de capital, este cu siguranță legată de dimensiunea ecologică, cum ar fi utilizarea economică a resurselor și a energiei, însă este corelată și cu dimensiunea socială, în care crearea și protejarea locurilor de muncă prin salarii corecte și condiții bune de muncă sunt considerate la fel de importante. CESE consideră, de asemenea, că liniile directoare privind ocuparea forței de muncă la nivelul UE trebuie revizuite având în vedere pandemia de COVID-19, iar o evaluare a efectelor asupra pieței forței de muncă ar fi un punct de plecare în acest sens. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | După cum s-a menționat la punctul 4.6, activitățile economice durabile susțin dimensiunea ecologică, iar Pactul verde european poate fi văzut ca o oportunitate de a oferi atât beneficii economice (definite ca private și sociale), cât și pentru crearea de locuri de muncă. CESE susține opinia Comisiei potrivit căreia Pactul verde european ar trebui să fie o componentă-cheie pentru reconstrucție și redresare, abordând totodată orice impact social negativ care poate rezulta în urma trecerii la activități economice durabile. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Același argument este valabil și în cazul digitalizării, punând accentul pe eficiență și reducând în același timp orice efect negativ cauzat de tranziția către digitalizarea serviciilor. Pandemia de COVID-19 a scos în evidență importanța transformării digitale pentru menținerea operațiunilor comerciale. Promovarea digitalizării în rândul IMM-urilor în toate sectoarele trebuie accelerată și extinsă, iar inițiativele trebuie să se axeze pe promovarea orientată spre practică și pe extinderea proceselor de afaceri digitale în IMM-uri, pe securitatea informatică și pe dezvoltarea competențelor digitale. În plus, centrele de inovare digitală trebuie să fie deschise din punct de vedere tehnologic și să urmărească digitalizarea IMM-urilor locale. E-guvernarea joacă, de asemenea, un rol esențial, permițând proceduri administrative online pentru a elimina barierele și a accelera procesele. Prin trecerea la mediul digital, prin inițiative de „e-guvernare” și prin reducerea birocrației și a sarcinilor de reglementare pentru IMM-uri, autoritățile publice ar crea un mediu digital mai accesibil pentru antreprenori. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Statul de drept și, în special guvernanța economică, joacă un rol esențial în realizarea unei creșteri economice durabile. Guvernanța economică este un mijloc esențial de asigurare a echității sociale și economice, dar în scopuri legate de sustenabilitate, necesită înțelegere și respect pentru opiniile și pozițiile diferitelor grupuri de interese din societate, precum și încercarea de a reconcilia aceste diferențe. În acest sens, sunt necesare măsuri urgente pentru a sprijini extinderea numărului de membri ai sindicatelor și participarea acelor categorii de lucrători – tot mai numeroase – care în prezent nu sunt reprezentate. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Creșterea productivității este esențială pentru a compensa tendințele demografice și pentru a sprijini convergența ascendentă între țări și regiuni, în special acele țări și regiuni din UE care necesită rate peste medie de dezvoltare și de productivitate pentru a atinge niveluri care să contribuie la o creștere economică durabilă. Pentru a se putea dezvolta constant și în mod durabil în viitor, o economie trebuie să își sporească capacitatea de creștere, dar numai în măsura în care această creștere reprezintă o valoare adăugată pentru economie, societate și membrii ei. În acest context, productivitatea sporită nu este un scop în sine, ci un mijloc pentru a atinge un scop, dezideratul fiind condiții de viață și de muncă mai bune, proporționale cu competențele și calificările specifice locului de muncă. În acest context, este necesar să se elaboreze strategii de îmbunătățire a competitivității întreprinderilor pe piețele interne și mondiale, cu participarea activă a lucrătorilor înșiși, pentru a sprijini un climat favorabil relațiilor de muncă. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pandemia de COVID-19 este un moment definitoriu pentru UE, iar istoria va evalua eficacitatea răspunsului nostru nu prin prisma măsurilor imediate, menite să sprijine persoanele și gospodăriile afectate de efectele economice și sociale ale măsurilor de izolare, ci în funcție de măsura în care răspunsul pe termen mediu și lung are ca rezultat o reconstrucție și o redresare care aduc o schimbare reală pentru milioane de cetățeni ai UE. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 120, 14.4.2020, p. 1 și JO C 120, 14.4.2020, p. 7.

1

(2)  JO C 440, 6.12.2018, p. 106.

2

(3)  Fana, M., Tolan, S., Torrejón, S., Urzi Brancati, C., & Fernández-Macías, E, The COVID-19 confinement measures and EU labour markets („Măsurile de izolare impuse de pandemia de COVID-19 și piețele forței de muncă din UE”), Nr. JRC120578, Centrul Comun de Cercetare, 2020.

3

The COVID-19 confinement measures and EU labour markets

(4)  ECCP, European SMEs and the Impact of COVID-19 („IMM-urile europene și impactul pandemiei de COVID-19”), European Cluster Collaboration Forum, 2020.

4

European SMEs and the Impact of COVID-19

(5)  SMEunited, Exit & Recovery Strategy – COVID-19 crisis: Proposals from SMEunited („Strategia de ieșire din criza provocată de COVID-19 și de redresare după aceasta: propuneri din partea SMEunited”), document de politică, 2020.

5

Exit & Recovery Strategy – COVID-19 crisis: Proposals from SMEunited

(6)  Pouliakas, K., & Branka, J.: EU Jobs at Highest Risk of COVID-19 Social Distancing: Will the Pandemic Exacerbate Labour Market Divide? („Locurile de muncă din UE cele mai periclitate în contextul distanțării sociale impuse de pandemia de COVID-19: Va agrava pandemia discrepanțele de pe piața forței de muncă?”) Document de dezbatere al IZA nr. 13281, (2020).

6

EU Jobs at Highest Risk of COVID-19 Social Distancing: Will the Pandemic Exacerbate Labour Market Divide?

Document de dezbatere al IZA

(7)  Dam, K. W.: The law-growth nexus: The rule of law and economic development („Legătura între aplicarea legii și creșterea economică: statul de drept și dezvoltarea economică”). Brookings Institution Press, 2007.

7

The law-growth nexus: The rule of law and economic development

(8)  Bénassy-Quéré, A., Marimon, R., Pisani-Ferry, J., Reichlin, L., Schoenmaker, D., & di Mauro, B. W, 16: COVID-19: Europe needs a catastrophe relief plan („COVID-19: Europa are nevoie de un plan de salvare în situație de dezastru”). Europe in the Time of Covid-19, 2020, p. 103.

8

COVID-19: Europe needs a catastrophe relief plan

Europe in the Time of Covid-19

(9)  JO C 440, 6.12.2018, p. 106.

9

---

| 11.1.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 10/79 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 10/79

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro

(aviz suplimentar)

[COM(2019) 652 final]

(2021/C 10/17)

| Raportor-general: | doamna Judith VORBACH (1) |
| --- | --- |

Raportor-general:

doamna Judith VORBACH (1)

| Decizia Biroului | 28.5.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul de procedură și articolul 29 litera (a) din normele de aplicare a Regulamentului de procedură |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 8.9.2020 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 29.10.2020 |
| Sesiunea plenară nr. | 555 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 148/9/21 |

Decizia Biroului

28.5.2020

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul de procedură și articolul 29 litera (a) din normele de aplicare a Regulamentului de procedură

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

8.9.2020

Data adoptării în sesiunea plenară

29.10.2020

Sesiunea plenară nr.

555

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

148/9/21

Preambul

Prezentul aviz face parte dintr-un set de două avize de monitorizare: cel de față, referitor la Recomandarea privind politica economică a zonei euro [COM(2019) 652 final], și unul referitor la Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă [COM(2019) 650 final]. Scopul avizului este de a actualiza și de a consolida propunerile anterioare ale CESE (2)
  , ținând seama de evoluțiile recente, de impactul pandemiei de COVID-19 și de redresarea în urma crizei provocate de aceasta, precum și de diversele rapoarte și recomandări publicate în contextul semestrului european în curs de desfășurare. Acest pachet de avize reprezintă contribuția globală a societății civile din UE la politica economică, socială și de mediu pentru următorul ciclu al semestrului european, care este preconizat a fi lansat în noiembrie 2020. CESE îndeamnă Comisia Europeană și Consiliul să țină seama de această contribuție în contextul viitorului „pachet de toamnă” din cadrul semestrului european și al procesului decizional interinstituțional aferent.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Șocul simetric exogen provocat de pandemia de COVID-19 afectează semnificativ economia întregii zone euro. Potrivit previziunilor economice ale Comisiei Europene din primăvara anului 2020, „UE a intrat în cea mai profundă recesiune economică din istoria sa” (3), în timp ce previziunile economice din vara anului 2020 (4) anunță o „recesiune și mai profundă, cu divergențe și mai accentuate”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Finalizarea pieței unice și asigurarea redresării sale rapide și a funcționalității sale depline ar trebui să rămână una dintre prioritățile absolute. Aceasta include punerea în aplicare a celor 20 de principii ale Pilonului european al drepturilor sociale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Previziunile arată că șomajul, sărăcia și inegalitățile sociale și economice vor crește dramatic, iar un număr semnificativ de întreprinderi vor intra în faliment. În plus, pandemia a lovit toate statele membre ale zonei euro, însă consecințele economice și sociale diferă. Temându-se de o recesiune profundă, cetățenii și investitorii europeni deopotrivă au acționat cu precauție și așteaptă predicții mai fiabile. De asemenea, CESE avertizează asupra apariției altor riscuri sistemice, însoțite de o gravă recesiune economică, precum instabilitatea sectorului financiar sau tendințele deflaționiste. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE invită la solidaritate între statele membre ale zonei euro și între cetățeni, în vederea reducerii inegalităților în materie de venituri și de avuție din cadrul societăților. Se preconizează că pandemia va avea efecte semnificative asupra pieței muncii și a condițiilor sociale din zona euro, accentuând șomajul, inegalitățile în materie de venituri, sărăcia și excluziunea socială. Se estimează că rata șomajului în zona euro va crește la 9,6 % în 2020 și va scădea doar ușor, la 8,6 % în 2021, din nou cu diferențe semnificative între statele membre, regiuni și chiar grupuri de cetățeni. Se preconizează, de asemenea, o creștere puternică a șomajului în rândul tinerilor, care ar putea fi abordată printr-o garanție eficace pentru tineret. În plus, inegalitățile în materie de venituri și de avuție merg mână în mână cu inegalitățile în ceea ce privește speranța de viață și accesul la educație și la asistență medicală de înaltă calitate. Viitoarele politici ale UE trebuie, de asemenea, să ia în considerare, cu atenție, impactul crizei asupra grupurilor dezavantajate și a persoanelor cu handicap. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE preconizează că pandemia ne va restructura economia și că vor fi concepute noi modele de afaceri. Europa este deja vârf de lance în ceea ce privește economia circulară, tranziția verde și combaterea schimbărilor climatice. Adoptarea rapidă și eficientă a digitalizării ar accelera trecerea la o creștere verde inteligentă. UE trebuie să valorifice această tendință pentru a-și consolida avantajele competitive și a se asigura că Europa se străduiește să fie un vârf de lance și își asumă un rol de conducere în domenii cu importanță vitală: sectorul digital, inteligența artificială, tehnologia, decarbonizarea și creșterea circulară durabilă. CESE subliniază că acum este momentul să se acționeze, nu când se va încheia pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută decizia Consiliului privind Planul de redresare al UE, care trebuie să joace un rol-cheie în redresarea economică a Europei și să ajute statele membre să combată pandemia, precum și să asigure o redresare economică rapidă și durabilă. Planurile de redresare ar trebui să fie legate de punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a ODD-urilor, stimulând creșterea economică durabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Comitetul este de părere că următorul cadru financiar multianual (CFM) ar trebui să ofere mijloacele necesare pentru a asigura o creștere durabilă și favorabilă incluziunii și pentru atingerea obiectivelor strategice ale UE. Prin urmare, CESE observă că Consiliul European a stabilit, pentru CFM, un nivel inferior solicitărilor Parlamentului European și ale CESE. În plus, sumele prevăzute în instrumentul „Next Generation EU” pentru compensarea reducerilor de la nivelul CFM au fost eliminate sau reduse semnificativ. CESE este îngrijorat în special de reducerea fondurilor pentru investițiile în inovare, cercetare și digitalizare și a Fondului pentru o tranziție justă, precum și de abandonarea criteriilor privind respectarea statului de drept. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pandemia a crescut presiunea asupra bugetelor publice și se estimează că nivelul datoriei va crește la nivelul întregii zone euro. Totodată, s-au adoptat angajamente în sensul combaterii schimbărilor climatice și al adoptării digitalizării, iar investițiile de înaltă calitate, care stimulează valoarea adăugată și creează locuri de muncă de înaltă calitate, sunt vitale pentru a asigura redresarea economică și socială. CESE este de părere că trebuie impulsionată cererea pentru abordarea crizei climatice, că trebuie promovate locurile de muncă bine plătite și că trebuie combătută sărăcia, nu numai pentru atingerea acestor obiective ca atare, ci și pentru a asigura redresarea economică. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că activarea clauzei derogatorii a fost o inițiativă necesară și trage un semnal de alarmă în ceea ce privește o revenire la normele în vigoare înainte de pandemie, întrucât aceasta ar impune austeritate în țările cel mai afectate și ar minimaliza orice beneficiu generat de instrumentul „Next Generation EU”. În plus, CESE este de părere că normele fiscale modernizate nu ar trebui să intre din nou în vigoare înainte ca șomajul să se reducă semnificativ. Mai mult, CESE îndeamnă la adoptarea unei guvernanțe economice axate pe prosperitate și bazate pe solidaritate, punând în aplicare, de exemplu, o regulă a echilibrului bugetar. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Includerea rapidă a flexibilității în utilizarea fondurilor UE, permițându-le statelor membre să efectueze transferuri între fonduri, regiuni și obiective de politică, reprezintă o abordare necesară și utilă. Cu toate acestea, CESE avertizează că statele membre trebuie să își îmbunătățească semnificativ capacitatea de programare, asigurându-se că toate fondurile implementate sunt absorbite pe deplin și sunt utilizate în mod eficient, în special pentru investiții cu efecte pozitive imediate în vederea depășirii recesiunii și/sau pentru investiții în tranziția către o economie durabilă, favorabilă incluziunii, digitalizată, cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Semestrul european a fost poziționat recent în centrul Mecanismului de redresare și reziliență. Cu toate acestea, CESE observă că organe politice precum Parlamentul European și unele parlamente naționale sunt implicate în proces foarte puțin sau deloc și, prin urmare, nu există un control democratic suficient. Rolul partenerilor sociali și al organizațiilor societății civile ar trebui, de asemenea, sporit. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE se așteaptă ca băncile din zona euro să acționeze ca amortizoare de șocuri în situații de criză, facilitând lichiditățile și creditele necesare persoanelor fizice. Uniunea bancară ar trebui să fie finalizată imediat, inclusiv punerea în aplicare a sistemului european de asigurare a depozitelor. Finalizarea uniunii piețelor de capital ar trebui să ocupe, de asemenea, un loc prioritar pe agenda UE. În acest context, CESE subliniază cât de importantă este o reglementare eficientă a pieței financiare în vederea atingerii stabilității sectorului financiar. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Punerea în aplicare a politicilor sociale la nivelul UE și prin intermediul semestrului european este esențială pentru a corecta disfuncționalitățile pieței sau pentru a sprijini evoluțiile pieței la nivel național. CESE subliniază că abordarea dezechilibrelor masive dintre statele membre și din interiorul acestora reprezintă o cerință prealabilă pentru realizarea rezilienței economice și sociale. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE consideră că, dacă UE își propune să abordeze provocarea reprezentată de populația în scădere și îmbătrânită și să adopte digitalizarea, investițiile publice și private semnificative și rapide în cercetare și dezvoltare și în competențe trebuie să devină o prioritate imediată. Guvernele ar trebui să fie pregătite să încurajeze idei noi și inovatoare și să finanțeze experimentarea în sectoarele cu potențial ridicat de creștere. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Sistemele naționale de protecție socială trebuie sprijinite. Pentru a crea structuri reziliente și bazate pe solidaritate, care să stabilizeze zona euro în perioadele de criză, ar trebui pus în aplicare un sistem european de reasigurare pentru indemnizațiile de șomaj, cu scopul de a consolida sistemele naționale prin condiționarea granturilor acestui sistem de finanțarea într-o manieră robustă a regimurilor naționale. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE se întreabă cum ar răspunde statele membre ale zonei euro în cazul unui șoc diferit, asimetric, ca urmare a situației actuale, dacă numai unul sau două state membre ar fi afectate de o altă criză. CESE consideră că statele membre din zona euro au nevoie de o cooperare sporită și de instrumente special concepute pentru a le îmbunătăți reziliența și capacitatea de a absorbi șocurile simetrice și asimetrice. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Evaziunea fiscală, erodarea bazei impozabile, transferul profiturilor, spălarea banilor și combaterea corupției încă reprezintă aspecte sensibile și dificile din punct de vedere politic pentru numeroase state membre. CESE solicită un calendar accelerat și decisiv al reformelor politicilor fiscale, care să remedieze deficiențele și să combată evaziunea în Uniune, dat fiind că acest aspect are, în prezent, o mai mare relevanță. O agendă fiscală modernă a UE trebuie să fie modelată în așa fel, încât să abordeze provocările economice, sociale și ecologice ale viitorului, îmbunătățindu-i totodată abordarea democratică. Într-adevăr, Comitetul a sprijinit pe deplin, încă de anul trecut, demararea discuțiilor privind trecerea treptată la votul cu majoritate calificată (VMC) și la procedura legislativă ordinară în chestiuni fiscale, recunoscând, în același timp, că toate statele membre, precum și instituțiile și organele europene trebuie să dispună, în orice moment, de posibilități adecvate de a participa la procesul decizional. CESE solicită să se ia măsuri, cât mai curând posibil, cu privire la propunerile Comisiei, în conformitate cu recomandările din avizele anterioare ale CESE (5). |
| --- | --- |

1.17.

2.   Introducere și observații generale

| 2.1. | În februarie 2020, CESE a adoptat, cu o largă majoritate, avizul său pe tema „Politica economică a zonei euro pentru 2020”. Deși zona euro se bucura încă de o perioadă de creștere, economia s-a confruntat cu o lentoare și cu dezechilibre interne și externe îngrijorătoare. De atunci, circumstanțele economice și sociale s-au schimbat dramatic atât în Europa, cât și în întreaga lume, deoarece pandemia de COVID-19 s-a răspândit rapid și a afectat toate statele membre. Acest șoc simetric exogen extrem afectează economia zonei euro și sporește sărăcia și inegalitatea veniturilor. Potrivit Previziunilor economice ale Comisiei Europene din primăvara anului 2020, „UE a intrat în cea mai profundă recesiune economică din istoria sa”. Previziunile economice din vara anului 2020 reafirmă această perspectivă sumbră, prezicând o „recesiune și mai profundă, cu divergențe și mai accentuate”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europa deține cea mai mare piață unică din lume și a doua cea mai utilizată monedă la nivel mondial. Cu toate acestea, moneda unică poate atinge potențialul său maxim numai după ce toate statele membre o introduc, iar uniunea economică și monetară (UEM) este finalizată. Deși există un interes tot mai mare al Comisiei de a consolida rolul monedei euro în lume, acest lucru poate fi obținut numai dacă recesiunea este atenuată pe cât posibil și este asigurată o creștere dinamică, favorabilă incluziunii și durabilă în perioada imediat următoare. Prin urmare, trebuie, de asemenea, sprijinite statele membre printr-o strategie comună coerentă și țintită a UE. Președintele Eurogrupului a recunoscut în discursul său din 11 iunie că: „[c]oordonarea, în special în zona euro, este esențială pentru a se asigura evitarea divergențelor și intensificarea dezechilibrelor noastre. Protejarea monedei unice este la fel de importantă ca protejarea pieței unice. De fapt, acestea sunt interconectate” (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Piața unică este una dintre realizările cele mai remarcabile ale proiectului UE. Ea a facilitat comerțul liber și fără piedici între statele membre, contribuind la bunăstare economică, prosperitate și un nivel de trai printre cele mai ridicate din lume. Finalizarea pieței unice și asigurarea redresării sale rapide și a funcționalității sale depline ar trebui să rămână priorități absolute, luându-se în considerare negocierile privind Brexitul și impactul său posibil. Aceasta include o agendă socială cu măsuri de convergență socială ascendentă, pentru a asigura condiții de muncă echitabile și mai bune și o repartizare mai echitabilă a veniturilor și a bogăției. Cele 20 de principii ale Pilonului european al drepturilor sociale, cum ar fi principiul „remunerării egale pentru muncă egală la același loc de muncă”, trebuie să fie puse în aplicare în mod corespunzător pentru a implementa măsuri de convergență socială și pentru a asigura condiții de lucru mai bune. Ar trebui măsurate, de asemenea, efectele negative ale pandemiei asupra evoluției planului în ceea ce privește ODD-urile, iar UE ar trebui să se străduiască să respecte termenele-limită prevăzute inițial. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În previziunile din primăvară, Comisia a subliniat că „pandemia a afectat grav cheltuielile de consum, producția industrială, investițiile, comerțul, fluxurile de capital și lanțurile de aprovizionare”, preconizându-se că piața muncii va fi și ea grav afectată. De asemenea, Comisia a menționat că „există riscul ca pandemia să declanșeze schimbări mai drastice și cu caracter permanent ale atitudinilor față de lanțurile valorice globale și cooperarea internațională”. Există și alte riscuri care pot accentua recesiunea, cum ar fi severitatea pandemiei, falimentul, o criză a sectorului financiar, problemele legate de lichidități și negocierile dificile. Piața muncii ar putea fi afectată grav pe termen lung. Previziunile economice din vară prevăd că economia zonei euro se va contracta cu 8,75 % în 2020, în timp ce economia generală a UE se va contracta cu 8,3 %. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ca urmare a șocului exogen simetric fără precedent provocat de pandemia de COVID-19, previziunile arată că șomajul, sărăcia și inegalitățile sociale și economice vor crește dramatic, un număr semnificativ de întreprinderi urmând să intre în faliment. Pandemia a lovit toate statele membre ale zonei euro, însă consecințele economice și sociale diferă. În unele țări din UE, acest impact se va adăuga la problemele sociale preexistente. Previziunile în ceea ce privește PIB-ul pentru 2020 variază de la o scădere de 4,6 % în Polonia, la o scădere de 11,2 % în Italia, preconizându-se că amploarea recesiunii în 2021 va diferi considerabil între statele membre și regiuni. Divergențele dintre statele membre în ceea ce privește accesul la împrumuturi și costurile îndatorării, precum și lipsa coordonării la nivel european a politicilor economice, sociale și de mediu pot avea un impact asupra capacității statelor membre de a face față crizei. Diferențele legate de capacitatea de a finanța investițiile necesare pentru repornirea economiilor ar putea, de asemenea, să denatureze condițiile de concurență echitabile din zona euro. În plus, menținerea unor niveluri ridicate de inegalitate între statele membre și între regiuni ar putea duce la o migrație din țările mai sărace în țările mai bogate, provocând astfel un îngrijorător exod al creierelor și alte probleme sociale. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Consecințele pandemiei de COVID-19

| 3.1. | Chiar și acum, la câteva luni de la izbucnirea pandemiei, situația este fluctuantă, cu previziuni care se schimbă lunar și riscuri care se acumulează. Nimeni nu poate prevedea deocamdată dacă ne vom confrunta cu o recesiune în două valuri, în formă de W, urmată de o redresare, sau chiar cu o amplă recesiune mai complicată și de durată, urmată de o redresare mai târzie și mai lentă. Temându-se de o recesiune profundă, cetățenii și investitorii europeni deopotrivă au acționat cu precauție și așteaptă predicții mai fiabile. CESE subliniază rolul important pe care îl joacă așteptările la nivelul cererii macroeconomice. Consiliul bugetar european a precizat deja că și în 2021 va fi nevoie de măsuri de sprijin fiscal mai ample și de durată, întrucât relaxarea măsurilor de limitare a mișcării persoanelor va fi mai lentă decât s-a preconizat inițial și, cel mai probabil, consumatorii își vor face economii precauționare. Atunci când gospodăriile și firmele private, atât cele naționale, cât și cele străine, își reduc cheltuielile, cheltuielile guvernamentale și o politică monetară acomodativă reprezintă singura metodă de a susține cererea (7). CESE susține în mod explicit această poziție și avertizează asupra apariției altor riscuri sistemice, însoțite de o gravă recesiune economică, precum instabilitatea pieței financiare sau tendințele deflaționiste. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandemia a crescut presiunea asupra bugetelor publice și se estimează că nivelul datoriei va crește la nivelul întregii zone euro, dar, din nou, cu diferențe foarte mari între statele membre. În momentul izbucnirii pandemiei, unele țări aveau deja niveluri ridicate ale datoriei. Totodată, sau adoptat angajamente în sensul combaterii schimbărilor climatice și al adoptării digitalizării, iar investițiile de înaltă calitate, care stimulează valoarea adăugată și creează locuri de muncă de înaltă calitate, vor juca un rol esențial în redresarea economică și socială. UE ar trebui să depună eforturi pentru a exploata efectele de sinergie pozitive dintre investițiile publice și cele private și să coordoneze punerea în aplicare viitoare a programelor structurale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | După criza sanitară, s-a observat o reducere semnificativă a ofertei și a cererii la nivelul UE. „Inițial, pandemia a luat forma unui șoc în materie de ofertă, însă efectele secundare au generat acum un șoc masiv al cererii agregate. Impactul general [...] va depinde de șocul dominant dintre cele două...” (8). Întreprinderile mici și mijlocii (IMM) au fost cel mai puternic lovite în timpul pandemiei și multe dintre ele vor intra în faliment în lipsa unor planuri specifice și realiste de salvare a IMM-urilor. UE a acționat deja la nivel central, dar sarcina de a pune în aplicare și de a redirecționa urgent fondurile disponibile, în mod coordonat, acolo unde sunt cele mai necesare, le revine statelor membre. Prin urmare, Comisia Europeană ar trebui să monitorizeze cu atenție absorbția corelată a fondurilor disponibile. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Măsurile de izolare aplicate de majoritatea statelor membre au scos la iveală vulnerabilitățile lanțurilor de aprovizionare lungi și efectele negative ale dependenței sectoarelor critice de furnizorii externi. Ca atare, este nevoie de un plan strategic clar și bine conceput la nivelul UE, cu investiții publice care să stimuleze investițiile private. Sectorul privat poate, într-o măsură considerabilă, să își determine nivelul de dependență prin alegerea locului de livrare a materiilor prime, a resurselor umane, a logisticii etc. Noua strategie industrială ar trebui să contribuie la reducerea acestei dependențe. În plus, ar trebui purtate discuții la nivelul UE și al statelor membre în ceea ce privește producția națională în anumite sectoare-cheie, în special în domeniul sănătății. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE a declarat deja că „trebuie (re)construite lanțuri valorice industriale integrate în interiorul UE, pentru a-i stimula autonomia strategică și reziliența economică” (9). La 13 iunie, președintele Băncii Centrale Europene (BCE) a declarat că „impulsul de a construi lanțuri de aprovizionare mai reziliente ar putea fi catalizatorul de care avem nevoie pentru a finaliza definitiv piața unică” (10). De asemenea, aceasta ar contribui la protejarea unor locuri de muncă decente și eficiente, ar sprijini întreprinderile în crearea de valoare adăugată, ar îmbunătăți competitivitatea, ar reduce dependența, ar combate tendințele demografice nefavorabile și ar asigura convergența în sens ascendent. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pandemia va avea, de asemenea, un impact sever asupra pieței muncii și a condițiilor sociale în zona euro. Se preconizează că actuala criză provocată de pandemia de COVID-19 va duce la o creștere semnificativă a șomajului, a inegalității veniturilor, a sărăciei și a excluziunii sociale. Potrivit previziunilor economice din primăvara anului 2020, se estimează că rata șomajului în zona euro va crește la 9,6 % în 2020 și va scădea doar ușor, la 8,6 % în 2021, din nou cu diferențe semnificative între statele membre, regiuni și chiar grupuri de cetățeni. Unele sectoare, precum turismul, gastronomia, aviația și cultura, pot fi afectate pe termen lung. În pofida măsurilor ample de stabilizare puse în aplicare, multe persoane riscă în continuare să aibă un venit precar. Cei care erau deja vulnerabili înainte de criză sunt predispuși să fie loviți cel mai puternic. Multe dintre locurile de muncă care s-au dovedit a avea o importanță vitală pe durata crizei sunt, în general, prost plătite și subevaluate de piața muncii. Impactul crizei asupra grupurilor dezavantajate și a persoanelor cu handicap trebuie să fie luat în considerare cu atenție în viitoarele politici ale UE. În plus, se preconizează o creștere puternică a șomajului în rândul tinerilor, ceea ce subliniază necesitatea unei garanții pentru tineret eficace și consolidate și a unor programe de sprijin pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE preconizează că pandemia ne va restructura economia și că vor fi concepute noi modele de afaceri. O analiză pe fiecare sector în parte arată că diferențele sunt deja vizibile într-o măsură mai mare sau mai mică. Dacă în fiecare criză se întrevede o oportunitate, atunci trebuie să o folosim pe aceasta pentru a ne consolida avantajele competitive și pentru a ne asigura că Europa se străduiește să fie vârf de lance și își asumă un rol de conducere în domenii de importanță vitală: sectorul digital, inteligența artificială, tehnologia, decarbonizarea, creșterea durabilă și circulară și economia favorabilă incluziunii. Pentru aceasta, trebuie pus un accent puternic pe investițiile în cercetare și inovare, precum și în dezvoltarea de competențe și de abilități. Un cadru de politică sigur, previzibil și competitiv este o componentă importantă a unui mediu favorabil pentru investiții private. În ansamblu, UE ar trebui să ofere întreprinderilor condițiile adecvate pentru gestionarea tranzițiilor digitale și verzi într-o manieră care să genereze noi activități și locuri de muncă și, astfel, să asigure simultan beneficii multiple. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Numărul mare al deceselor provocate de pandemia de COVID-19 și repercusiunile sociale și economice constituie o mare provocare pentru proiectul european. Acum, mai mult ca oricând, zona euro este chemată să își arate solidaritatea și să devină mai puternică. CESE solicită luarea unor măsuri decisive pentru reducerea inegalității veniturilor și în materie de bogăție în cadrul societăților la nivel național, deoarece acestea au o legătură directă cu inegalitățile privind speranța de viață și accesul la educație și la asistență medicală de înaltă calitate. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | O politică europeană bine coordonată în domeniul sănătății ar fi un atu important în combaterea pandemiei, permițând cooperarea și sprijinul între statele membre. Distribuirea echilibrată a produselor medicale considerate utile și adecvate pentru combaterea răspândirii COVID-19 ar trebui să fie o prioritate a politicii europene în domeniul sănătății și o dovadă de solidaritate între statele membre. Cât timp nu se va pune capăt pandemiei, nu va putea exista o redresare economică puternică și durabilă. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Redresarea economică și socială

| 4.1. | CESE subliniază că acum este momentul să se acționeze, nu când se va încheia pandemia de COVID-19. Procesele de acțiune și de reformă politică trebuie să continue și în perioadele de incertitudine predominantă. Aceasta înseamnă că trebuie reluate rapid dezbaterile nefinalizate, precum evaluarea guvernanței economice, reformarea semestrului european și lansarea Conferinței privind viitorul Europei, și că trebuie puse în practică politici importante, precum integrarea ODD-urilor în cadrul de reglementare. De asemenea, criza provocată de pandemia de COVID-19 ar trebui văzută drept o oportunitate, dacă UE este suficient de curajoasă încât să profite de această ocazie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE salută decizia Consiliului privind Planul de redresare al UE. Deși sumele implicate sunt modeste la nivel macroeconomic, planul constituie un pas extrem de important, deoarece consolidează poziția „tot ce este necesar” a BCE, care este reprezentată acum de întreaga UE. „Next Generation EU”, pus în aplicare ca un element al CFM, trebuie să joace un rol-cheie în redresarea economică a Europei și să ajute statele membre să combată pandemia și să asigure o redresare economică rapidă și durabilă. Cu toate acestea, încă mai există unele deficiențe care trebuie abordate. Trebuie să se garanteze că nu există niciun risc de condiționalitate negativă în recomandările specifice fiecărei țări și în semestrul european, care, într-adevăr, capătă un caracter mai strict, având în vedere rolul lor în Mecanismul de redresare și reziliență. Planurile de redresare ar trebui să vizeze consolidarea creșterii durabile și favorabile incluziunii prin acordarea unei atenții sporite țintelor ODD și Pilonului european al drepturilor sociale. Situația socioeconomică a fiecărui stat membru ar trebui, de asemenea, să fie luată în considerare. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE apreciază răspunsul imediat al UE și al statelor membre la pandemia de COVID-19. Comitetul este de părere că următorul cadru financiar multianual (CFM) ar trebui să ofere UE mijloacele necesare pentru a asigura o creștere durabilă și favorabilă incluziunii, pentru a funcționa fără întreruperi și pentru a-și atinge obiectivele strategice. Aceasta implică alocarea unei finanțări suficiente pentru cercetare și dezvoltare, pentru tehnologiile digitale și pentru combaterea schimbărilor climatice. De asemenea, CFM trebuie să stabilească prioritățile corecte pentru a consolida coeziunea între statele membre și UE în ansamblul său. Prin urmare, CESE observă că, la reuniunea la nivel înalt a Consiliului, CFM a fost stabilit la 1,05 % din VNB-ul UE-27, adică sub 1,3 % din VNB, cât solicitaseră Parlamentul European și CESE, și chiar sub 1,1 % din VNB-ul UE-27, cât se propusese în mai 2018. În plus, sumele prevăzute în instrumentul „Next Generation EU” pentru compensarea reducerilor de la nivelul CFM, de exemplu în ceea ce privește politicile de coeziune, au fost în cele din urmă eliminate sau reduse semnificativ. CESE este îngrijorat, de asemenea, de reducerea fondurilor pentru investițiile în inovare, cercetare și digitalizare și a Fondului pentru o tranziție justă, precum și de abandonarea criteriilor privind respectarea statului de drept. În final, CESE solicită luarea unor măsuri rapide și decisive pentru mobilizarea de resurse proprii suplimentare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE recomandă menținerea unui echilibru prudent între măsurile care vizează oferta, pe de o parte, și cele care vizează cererea, pe de altă parte. În ceea ce privește cererea, trebuie avut în vedere pe deplin faptul că stimularea investițiilor în cadrul zonei euro pentru combaterea crizei climatice, combaterea șomajului, promovarea locurilor de muncă bine plătite și combaterea sărăciei nu sunt doar obiective în sine, ci au și efecte pozitive asupra cererii agregate și, prin urmare, ar putea stimula redresarea economică. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Mecanismul european de stabilitate (MES) dispune de instrumentele necesare pentru a face față unui șoc, cum ar fi pandemia de COVID-19. La 9 aprilie 2020, Eurogrupul a decis să adopte un pachet cuprinzător de 540 de miliarde EUR, inclusiv un instrument de împrumut de 240 de miliarde EUR (măsură de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie – PCS), bazat pe linia de credit cu condiții mai stricte a MES, care ar fi disponibil pentru toate țările din zona euro. La 15 mai 2020, Consiliul guvernatorilor al MES a convenit să pună PCS la dispoziția statelor membre din zona euro. Consiliul guvernatorilor va decide dacă va acorda sau nu sprijinul solicitat de fiecare țară, pe baza evaluării efectuate de Comisia Europeană în colaborare cu BCE și în concordanță cu MES (11). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | De asemenea, CESE consideră că activarea rapidă a clauzei derogatorii a Pactului de stabilitate și de creștere a reprezentat o inițiativă necesară. Cu toate acestea, CESE ia act de recomandările Consiliului bugetar european, care prevăd că, în primăvara anului 2021, ar trebui furnizate clarificări privind programarea și condițiile derogării sau revizuirii. În acest context, CESE trage un semnal de alarmă în ceea ce privește orice revenire prematură la normele în vigoare înainte de pandemie, întrucât aceasta ar impune austeritate în țările cele mai afectate și ar minimaliza orice beneficiu generat de instrumentul „Next Generation EU”. În plus, eventualele noi norme fiscale nu ar trebui să intre din nou în vigoare înainte ca șomajul să se reducă semnificativ. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE îndeamnă la adoptarea unei guvernanțe economice axate pe prosperitate și bazate pe solidaritate. CESE este de acord cu Consiliul bugetar european, care afirmă că trebuie abordată tendința de a reduce investițiile guvernamentale atunci când se exercită presiuni asupra finanțelor publice, și salută disponibilitatea acestuia de a pune în aplicare o regulă a echilibrului bugetar și recomandările acestuia de a depăși deficiențele anterioare ale normelor bugetare pentru a proteja investițiile guvernamentale, inclusiv prin punerea în aplicare a unei capacități fiscale centrale (12). CESE solicită Comisiei să continue revizuirea în curs, pentru a accelera modernizarea cadrului de guvernanță economică. De exemplu, în pofida unei politici monetare foarte expansioniste, încă ne confruntăm cu un risc de deflație. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | UE a încercat în mod activ să mobilizeze toate fondurile disponibile, pentru a le permite statelor membre să răspundă imediat la pandemie. CESE salută includerea rapidă a flexibilității în utilizarea fondurilor UE, permițându-le statelor membre să efectueze transferuri între fonduri, regiuni și obiective de politică. Totodată, CESE este de părere că statele membre trebuie să își îmbunătățească semnificativ capacitatea de programare, asigurându-se totodată că toate fondurile implementate sunt absorbite pe deplin și sunt utilizate în mod eficient. Fondurile trebuie să fie folosite pentru investiții cu efecte pozitive imediate în vederea depășirii recesiunii și/sau pentru investiții în tranziția statelor membre ale UE către o economie durabilă, favorabilă incluziunii, digitalizată, cu emisii scăzute de dioxid de carbon. CESE solicită Comisiei Europene să furnizeze o prezentare structurată a tuturor resurselor și fondurilor disponibile. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Semestrul european reprezintă un instrument-cheie de planificare, monitorizare și guvernanță pentru Uniune și a fost plasat recent în centrul Mecanismului de redresare și reziliență. CESE recunoaște reforma anunțată a procesului semestrului european și noul său rol propus de coordonare a măsurilor de redresare, respectând pe deplin principiile Pactului verde european (13), ale Pilonului european al drepturilor sociale (14) și ale obiectivelor ONU de dezvoltare durabilă (ODD) (15). Cu toate acestea, CESE observă că organe politice precum Parlamentul European și unele parlamente naționale sunt implicate în proces foarte puțin sau deloc și, prin urmare, nu există un control democratic suficient. Rolul partenerilor sociali și al organizațiilor societății civile ar trebui, de asemenea, sporit. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Comitetul consideră că ar fi extrem de util ca bugetul UE să fie mai flexibil când trebuie să facă față unor șocuri negative, mai ales celor care nu sunt de natură economică. CESE recomandă ca UE să aplice politici de îmbunătățire imediată a cooperării statelor membre pe timp de criză. Existența unor protocoale mai adecvate și o colaborare mai strânsă ar permite o reacție europeană promptă și coordonată la orice tip de catastrofă. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pe de altă parte, băncile au fost mai bine pregătite pentru această criză decât au fost în cazul crizei financiare din 2008. CESE se așteaptă ca băncile din zona euro să acționeze ca amortizoare de șocuri în situații de criză, facilitând acordarea lichidităților și creditelor necesare persoanelor fizice și întreprinderilor. Uniunea bancară ar trebui să fie finalizată cât mai curând posibil, inclusiv punerea în aplicare a sistemului european de asigurare a depozitelor. În plus, finalizarea uniunii piețelor de capital ar trebui să ocupe un loc prioritar pe agenda UE. Mai mult, CESE subliniază cât de importantă este o reglementare eficientă a pieței financiare pentru atingerea stabilității sectorului financiar. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | CESE subliniază că combaterea dezechilibrelor interne și externe și a inegalității înseamnă, pe de o parte, punerea în aplicare a politicilor sociale la nivelul UE și prin intermediul semestrului european, pentru a corecta disfuncționalitățile pieței sau pentru a sprijini dezvoltarea pieței la nivel național. Pe de altă parte, orice acțiune de politică economică a UE – de la reglementarea pieței financiare și până la măsurile de combatere a schimbărilor climatice și a crizei provocate de pandemia de COVID-19 – trebuie să ia în considerare efectele sale distributive. Mai mult, bunăstarea gospodăriilor tinde să depindă din ce în ce mai mult de factori europeni, de exemplu, politici bugetare unilaterale, o dimensiune socială insuficientă și întârzieri în aprofundarea UEM. CESE subliniază că abordarea dezechilibrelor masive dintre statele membre și din interiorul acestora reprezintă o cerință prealabilă pentru realizarea rezilienței economice și sociale. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Calea de urmat

| 5.1. | CESE consideră că, dacă UE își propune să abordeze provocarea reprezentată de populația în scădere și îmbătrânită și să adopte digitalizarea, investițiile publice și private semnificative și rapide în cercetare și dezvoltare și în competențe trebuie să devină o prioritate. CESE a precizat deja că „[l]ucrătorilor europeni trebuie să li se pună la dispoziție cursuri de formare, recalificare, perfecționare și programe de învățare pe tot parcursul vieții, pentru a beneficia pe deplin de schimbările tehnologice” (16). Guvernele ar trebui să fie pregătite să încurajeze idei noi și inovatoare și să finanțeze experimentarea în sectoarele cu potențial ridicat de creștere. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pentru a se evita apariția unor dificultăți uriașe, trebuie sprijinite sistemele naționale de protecție socială. Pentru a crea structuri reziliente și bazate pe solidaritate, care să stabilizeze zona euro în perioadele de criză și să consolideze protecția socială în statele membre, ar trebui să fie pus în aplicare un sistem european de reasigurare pentru șomaj. La fel ca în cazul altor sisteme de asigurări de șomaj, acesta ar acționa ca un stabilizator automat și, în același timp, ar sprijini sistemele naționale ale asigurărilor pentru șomaj în cazul unor recesiuni majore. În plus, ar consolida sistemele naționale prin condiționarea granturilor sale de finanțarea sistemelor naționale într-un mod solid și bazat pe solidaritate. Instrumentul european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) reprezintă un pas în direcția corectă, însă este nevoie de mai mult de atât. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Estimările Comisiei Europene făcute la sfârșitul lunii mai 2020 arată că, pentru a asigura tranziția ecologică și transformarea digitală, UE trebuie să investească anual cel puțin 595 de miliarde EUR (17). CESE consideră că redresarea economică trebuie să fie pe deplin aliniată la principiile Pactului verde european și la ODD-uri. Europa este deja vârf de lance în ceea ce privește economia circulară, tranziția verde și combaterea schimbărilor climatice. CESE consideră că adoptarea rapidă și eficientă a digitalizării ar accelera trecerea la o creștere verde inteligentă. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE a avertizat în mod repetat că „dacă politica actuală orientată spre economii continuă ca atare, fără a fi însoțită de un plan de investiții eficient, prosperitatea Europei este în pericol” și că „lipsește, în mod evident, o viziune strategică a viitorului, precum și o capacitate de reacție adecvată la alte crize economice și financiare”. În plus, la începutul anului 2018, Comitetul a subliniat „necesitatea dezvoltării de noi instrumente financiare pentru prevenirea crizelor și contracararea măsurilor prociclice” (18). CESE solicită din nou măsuri specifice care să reducă presiunea asupra finanțelor publice, ceea ce ar permite o marjă de manevră mai mare atunci când apar șocuri externe. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE se întreabă cum ar răspunde statele membre ale zonei euro în cazul unui șoc diferit, asimetric, ca urmare a situației actuale și a redresării dificile preconizate, având în vedere incertitudinea cu care se confruntă încă zona euro. Răspunsul UE ar fi tot imediat și la fel de prompt dacă doar unul sau două state membre din zona euro ar fi afectat(e) de o altă criză? Deși acest lucru este cât se poate de nedorit, CESE consideră că un astfel de șoc asimetric ar fi un test decisiv pentru solidaritatea Uniunii și pentru proiectul european în ansamblu. Astfel, CESE consideră că statele membre din zona euro au nevoie de o cooperare sporită și de instrumente special concepute pentru a le îmbunătăți reziliența și capacitatea de a absorbi șocurile simetrice și asimetrice. Pe lângă consolidarea rezilienței economice, trebuie să se dezvolte, de asemenea, reziliența socială și a muncii. Unul dintre factorii-cheie în atingerea acestui obiectiv este o implicare sporită a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile în toate procesele, la nivel național și la nivelul UE (19). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Pe măsură ce deficitele și nivelurile datoriilor cresc în întreaga Uniune, trebuie regândită abordarea noastră în ceea ce privește aspectele fiscale și toate celelalte componente care afectează impozitele. Evaziunea fiscală, planificarea fiscală agresivă, erodarea bazei de impozitare, transferul de profituri, spălarea banilor și combaterea corupției au fost subiecte dificile din punct de vedere politic pentru multe state membre, dar nu ne mai permitem luxul de a pretinde că nu știm de ele. CESE solicită o reformă decisivă a politicilor fiscale, care să remedieze deficiențele și să combată evaziunea în Uniune. În plus, CESE solicită o politică bugetară bine coordonată pentru a îmbunătăți poziția monetară, sustenabilitatea finanțelor publice și reziliența la șocuri în zona euro. De asemenea, CESE își reiterează recomandările adresate statelor membre și instituțiilor europene de a-și accelera măsurile pentru combaterea evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale, deoarece ele au căpătat în prezent o și mai mare relevanță. O agendă fiscală modernă a UE trebuie să fie modelată în așa fel, încât să abordeze provocările economice, sociale și ecologice ale viitorului, îmbunătățindu-i totodată abordarea democratică. Într-adevăr, Comitetul a sprijinit pe deplin, încă de anul trecut, demararea discuțiilor privind trecerea treptată la votul cu majoritate calificată (VMC) și la procedura legislativă ordinară în chestiuni fiscale, recunoscând, în același timp, că toate statele membre, precum și instituțiile și organele europene trebuie să dispună, în orice moment, de posibilități adecvate de a participa la procesul decizional. CESE solicită să se ia măsuri, cât mai curând posibil, cu privire la propunerile relevante ale Comisiei, în conformitate cu recomandările din avizele anterioare ale CESE (20). |
| --- | --- |

5.6.

Bruxelles, 29 octombrie 2020.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Acest aviz a fost elaborat în timpul mandatului 2015-2020 al CESE, de către domnul Mihai Ivașcu, în calitate de raportor, și de către doamna Judith Vorbach, în calitate de coraportoare. Avizul a fost prezentat în cursul primei sesiuni plenare din mandatul 2020-2025 al CESE, în octombrie 2020, de către doamna Judith Vorbach, în calitate de raportoare generală.

1

(2)  A se vedea avizele CESE pe temele „Strategia anuală privind creșterea durabilă 2020” (JO C 120, 14.4.2020, p. 1) și „Politica economică a zonei euro pentru 2020” (JO C 120, 14.4.2020, p. 7).

2

(3)  Previziunile economice din primăvara anului 2020: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_20_799

3

(4)  Previziunile economice din vara anului 2020: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/IP_20_1269

4

(5)  A se vedea avizele CESE pe temele „Fiscalitate – votul cu majoritate calificată” (JO C 353, 18.10.2019, p. 90) și „Consolidarea creșterii economice durabile în întreaga UE” (JO C 364, 28.10.2020, p. 29).

5

(6)  Observații făcute de domnul Mário Centeno în urma videoconferinței Eurogrupului din 11 iunie 2020 https://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the-eurogroup-videoconference-of-11-june-2020/

6

(7)  Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Evaluarea poziției fiscale adecvate pentru zona euro în 2021): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf

7

Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021

(8)  The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate (Banca Centrală Europeană în criza COVID-19: tot ce este necesar, în limitele mandatului său).

8

The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate

(9)  A se vedea Avizul CESE pe tema „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (JO C 364, 28.10.2020, p. 108).

9

(10)  The path out of uncertainty (Calea de ieșire din incertitudine)

10

The path out of uncertainty

(11)  https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis

11

(12)  Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Evaluarea poziției fiscale adecvate pentru zona euro în 2021): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf

12

Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021

(13)  Un Pact verde european.

13

(14)  Pilonul european al drepturilor sociale (JO C 428, 13.12.2017, p. 10).

14

(15)  Obiectivele ONU de dezvoltare durabilă.

15

(16)  JO C 228, 5.7.2019, p. 57.

16

(17)  SWD(2020) 98 final.

17

(18)  JO C 262, 25.7.2018, p. 28.

18

(19)  A se vedea avizul CESE pe tema „Către o economie europeană mai rezilientă și mai durabilă” (JO C 353, 18.10.2019, p. 23).

19

(20)  A se vedea nota de subsol 5.

20

---

ANEXĂ

Următoarele amendamente au fost respinse în cursul dezbaterii, dar au obținut cel puțin o pătrime din numărul voturilor exprimate.

Punctul 1.17

Se modifică după cum urmează:

| 1.17. | Evaziunea fiscală, erodarea bazei impozabile, transferul profiturilor, spălarea banilor și combaterea corupției încă reprezintă aspecte sensibile și dificile din punct de vedere politic pentru numeroase state membre. CESE solicită o reformă decisivă a politicilor fiscale, care să remedieze deficiențele și să combată evaziunea în Uniune. În plus, CESE sprijină inițiativa Comisiei privind votul cu majoritate calificată și consideră că este important ca aceasta să fie pusă în aplicare treptat, dar imediat. |
| --- | --- |

1.17.

Expunere de motive

Votul cu majoritate calificată (VMC) în chestiuni fiscale este un subiect foarte sensibil, cu implicații profunde pentru suveranitatea țărilor în domeniul afacerilor economice. Au existat motive bine întemeiate pentru a permite ca impozitarea să fie o competență națională în cadrul Tratatului UE. Aceste motive au rămas la fel de importante. Eventualele modificări la adresa suveranității ar putea fi totodată un obstacol în calea rezilienței economice și sociale. Având în vedere complexitatea acestor chestiuni, nu este de dorit ca o nouă poziție a CESE privind votul cu majoritate calificată să fie evocată în numai câteva rânduri.

Punctul 5.6

Se modifică după cum urmează:

| 5.6. | Pe măsură ce deficitele și nivelurile datoriilor cresc în întreaga Uniune, trebuie regândită abordarea noastră în ceea ce privește aspectele fiscale și toate celelalte componente care afectează impozitele. Evaziunea fiscală, planificarea fiscală agresivă, erodarea bazei de impozitare, transferul de profituri, spălarea banilor și combaterea corupției au fost subiecte dificile din punct de vedere politic pentru multe state membre, dar nu ne mai permitem luxul de a pretinde că nu știm de ele. CESE solicită o reformă decisivă a politicilor fiscale, care să remedieze deficiențele și să combată evaziunea în Uniune. În plus, CESE solicită o politică bugetară bine coordonată pentru a îmbunătăți poziția monetară, sustenabilitatea finanțelor publice și reziliența la șocuri în zona euro. Prin urmare, CESE sprijină inițiativa Comisiei privind votul cu majoritate calificată și consideră că este important ca aceasta să fie pusă în aplicare treptat, dar imediat. |
| --- | --- |

5.6.

Expunere de motive

Votul cu majoritate calificată (VMC) în chestiuni fiscale este un subiect foarte sensibil, cu implicații profunde pentru suveranitatea țărilor în domeniul afacerilor economice. Au existat motive bine întemeiate pentru a permite ca impozitarea să fie o competență națională în cadrul Tratatului UE. Aceste motive au rămas la fel de importante. Eventualele modificări la adresa suveranității ar putea fi totodată un obstacol în calea rezilienței economice și sociale. Având în vedere complexitatea acestor chestiuni, nu este de dorit ca o nouă poziție a CESE privind votul cu majoritate calificată să fie evocată în numai câteva rânduri.

A avut loc un vot comun cu privire la cele două amendamente, care au fost respinse cu 81 de voturi pentru, 135 de voturi împotrivă și 29 de abțineri.

---