# Europos Sąjungos C 58/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 58 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. vasario 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 58

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. vasario 18d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 58/01 | Komisijos pranešimas. Reikšmingos žalos nedarymo principo taikymo pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamentą techninės gairės | 1 |
| 2021/C 58/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  ) | 31 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2021/C 58/01

Komisijos pranešimas. Reikšmingos žalos nedarymo principo taikymo pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamentą techninės gairės

1

2021/C 58/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  )

1

31

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 58/03 | 2021 m. vasario 17 d. Euro kursas | 32 |
| 2021/C 58/04 | Socialinės apsaugos sistemų koordinavimo administracinė komisija. Vidutinės išmokų natūra išlaidos | 33 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2021/C 58/05 | Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas | 35 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros taryba |
| 2021/C 58/06 | Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų | 50 |
| 2021/C 58/07 | Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų | 51 |
| 2021/C 58/08 | Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų | 52 |
| 2021/C 58/09 | Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų | 53 |
| 2021/C 58/10 | Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų | 54 |
| 2021/C 58/11 | Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų | 55 |
| 2021/C 58/12 | Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų | 56 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2021/C 58/03

2021 m. vasario 17 d. Euro kursas

32

2021/C 58/04

Socialinės apsaugos sistemų koordinavimo administracinė komisija. Vidutinės išmokų natūra išlaidos

33

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2021/C 58/05

Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas

35

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros taryba

2021/C 58/06

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

50

2021/C 58/07

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

51

2021/C 58/08

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

52

2021/C 58/09

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

53

2021/C 58/10

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

54

2021/C 58/11

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

55

2021/C 58/12

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

56

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 58/13 | Pranešimas apie viešąjį konkursą | 57 |
| | TEISINĖS PROCEDŪROS |
| | ELPA Teismas |
| 2021/C 58/14 | Borgartingo apeliacinio teismo (Borgarting Lagmannsrett) prašymas ELPA teismui dėl patariamosios nuomonės baudžiamojoje byloje prieš P (Byla E-15/20) | 58 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 58/15 | Pranešimas apieantidempingo tyrimodėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kalcio silicido inicijavimą | 60 |
| 2021/C 58/16 | Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų Korėjos Respublikos kilmės superabsorbcinių polimerų inicijavimą | 73 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 58/17 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 84 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 58/18 | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas | 86 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

2021/C 58/13

Pranešimas apie viešąjį konkursą

57

TEISINĖS PROCEDŪROS

ELPA Teismas

2021/C 58/14

Borgartingo apeliacinio teismo (Borgarting Lagmannsrett) prašymas ELPA teismui dėl patariamosios nuomonės baudžiamojoje byloje prieš P (Byla E-15/20)

Borgarting Lagmannsrett

58

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2021/C 58/15

Pranešimas apieantidempingo tyrimodėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kalcio silicido inicijavimą

60

2021/C 58/16

Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų Korėjos Respublikos kilmės superabsorbcinių polimerų inicijavimą

73

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2021/C 58/17

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

84

KITI AKTAI

Europos Komisija

2021/C 58/18

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/1

---

Komisijos pranešimas

Reikšmingos žalos nedarymo principo taikymo pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamentą techninės gairės

(2021/C 58/01)

| Šis dokumentas grindžiamas Reglamento dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės tekstu, dėl kurio Europos Parlamentas ir Taryba politiniu lygmeniu susitarė 2020 m. gruodžio mėn. (2020/0104 (COD)) (1).

  Šios techninės gairės skirtos padėti nacionalinėms institucijoms parengti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamentą. Autoritetingai aiškinti Sąjungos teisę yra kompetentingas tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismas. |
| --- |

Šis dokumentas grindžiamas Reglamento dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės tekstu, dėl kurio Europos Parlamentas ir Taryba politiniu lygmeniu susitarė 2020 m. gruodžio mėn. (2020/0104 (COD)) (1).

Šios techninės gairės skirtos padėti nacionalinėms institucijoms parengti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamentą. Autoritetingai aiškinti Sąjungos teisę yra kompetentingas tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

Reglamente, kuriuo nustatoma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (EGADP), nustatyta, kad jokia į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta priemone neturėtų būti daroma reikšminga žala aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje (2)
  , (3). EGADP reglamente taip pat nustatyta, kad vertinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus turėtų būti užtikrinta, kad kiekviena į tuos planus įtraukta priemonė (t. y. kiekviena reforma ir kiekviena investicija) atitiktų reikšmingos žalos nedarymo principą (RŽNP) (4).

EGADP reglamente taip pat nustatyta, kad Komisija turėtų pateikti RŽNP taikymo pagal EGADP technines gaires (5). Tos techninės gairės pateikiamos šiame dokumente. Šiose gairėse nustatomos tik RŽNP taikymo pagal EGADP sąlygos, atsižvelgiant į tos priemonės ypatumus, ir jos nedaro poveikio Taksonomijos reglamento ir kitų priimtų teisėkūros aktų, susijusių su kitais ES fondais, taikymui ir įgyvendinimui. Šiomis gairėmis siekiama patikslinti RŽNP reikšmę ir tai, kaip jis turėtų būti taikomas pagal EGADP ir kaip valstybės narės gali įrodyti, kad jų siūlomos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos priemonės atitinka šį principą. Konkretūs išsamūs pavyzdžiai, kaip tuose planuose galima įrodyti atitiktį RŽNP, pateikti šių gairių IV priede.

1.   Kas yra reikšmingos žalos nedarymo principas?

EGADP reglamente įtvirtintas reikšmingas žalos nedarymo principas (RŽNP) turi būti aiškinamas taip, kaip apibrėžta Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje. Tame straipsnyje apibrėžiama, kas yra reikšminga žala šešiems Taksonomijos reglamente nustatytiems aplinkos tikslams:

| 1. | Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą klimato kaitos švelninimui, jei dėl jos išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis. |
| --- | --- |

1.

Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą klimato kaitos švelninimui, jei dėl jos išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis.

| 2. | Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą prisitaikymui prie klimato kaitos, kai dėl tos veiklos didėja dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis tai pačiai veiklai arba žmonėms, gamtai ar turtui (6). |
| --- | --- |

2.

Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą prisitaikymui prie klimato kaitos, kai dėl tos veiklos didėja dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis tai pačiai veiklai arba žmonėms, gamtai ar turtui (6).

| 3. | Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą tausiam vandens ir jūrų išteklių naudojimui ir apsaugai, kai ta veikla daroma žala vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, gerai būklei arba geram ekologiniam potencialui arba gerai jūrų vandenų aplinkos būklei. |
| --- | --- |

3.

Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą tausiam vandens ir jūrų išteklių naudojimui ir apsaugai, kai ta veikla daroma žala vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, gerai būklei arba geram ekologiniam potencialui arba gerai jūrų vandenų aplinkos būklei.

| 4. | Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą žiedinei ekonomikai, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą, kai dėl tos veiklos labai neefektyviai naudojamos medžiagos arba tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai, kai dėl tos veiklos labai padidėja atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas arba kai ilgalaikis atliekų šalinimas gali sukelti didelę ilgalaikę žalą aplinkai. |
| --- | --- |

4.

Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą žiedinei ekonomikai, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą, kai dėl tos veiklos labai neefektyviai naudojamos medžiagos arba tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai, kai dėl tos veiklos labai padidėja atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas arba kai ilgalaikis atliekų šalinimas gali sukelti didelę ilgalaikę žalą aplinkai.

| 5. | Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą taršos prevencijai ir kontrolei, kai dėl tos veiklos labai padidėja į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis. |
| --- | --- |

5.

Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą taršos prevencijai ir kontrolei, kai dėl tos veiklos labai padidėja į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis.

| 6. | Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugai ir atkūrimui, kai ta veikla yra labai žalinga ekosistemų gerai būklei ir jų atsparumui arba žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei. |
| --- | --- |

6.

Veikla laikytina darančia reikšmingą žalą biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugai ir atkūrimui, kai ta veikla yra labai žalinga ekosistemų gerai būklei ir jų atsparumui arba žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei.

2.   Kaip RŽNP turėtų būti taikomas pagal EGADP?

Šiame skirsnyje pateikiamos gairės yra susijusios su pagrindiniais atitikties RŽNP vertinimo aspektais: atliekant atitikties RŽNP vertinimą reikia įvertinti visų priemonių atitiktį (2.1 skirsnis), nors tam tikrų priemonių atitikties RŽNP vertinimas gali būti supaprastintas (2.2 skirsnis); svarbu atsižvelgti į ES aplinkos teisės aktus ir poveikio vertinimus (2.3 skirsnis); reikia vadovautis pagrindiniais vertinimo principais (2.4 skirsnis) ir taikyti Taksonomijos reglamente nustatytus techninės analizės kriterijus (2.5 skirsnis).

2.1.   Atliekant atitikties RŽNP vertinimą reikia įvertinti visų priemonių atitiktį

Valstybės narės turi pateikti kiekvienos į jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos priemonės (7) atitikties RŽNP vertinimą. Pagal EGADP reglamentą, jokia į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta priemone neturėtų būti padaryta reikšminga žala aplinkos tikslams, o jei viena ar daugiau priemonių neatitinka RŽNP, Komisija tokio plano negali vertinti teigiamai. Todėl valstybės narės turi pateikti atskirus visų į kiekvieną plano dalį įtrauktų priemonių atitikties RŽNP vertinimus (8). Tai reiškia, kad vertinama ne viso plano ar atskirų jo dalių, o kiekvienos priemonės atitiktis RŽNP. Ši nuostata vienodai taikoma tiek priemonėms, kurios laikomos padedančiomis įgyvendinti žaliąją pertvarką, tiek visoms kitoms į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktoms priemonėms (9).

Valstybės narės turi įvertinti ir reformas, ir investicijas. Pagal EGADP reglamentą, valstybės narės turi pateikti nuoseklius priemonių rinkinius, kuriuos sudaro tiek reformos, tiek investicijos (EGADP reglamento 14 straipsnio 1 dalis). Turi būti vertinama ne tik investicijų, bet ir reformų atitiktis RŽNP. Kai kuriuose sektoriuose, įskaitant pramonės, transporto ir energetikos sektorius, vykdomomis reformomis galima svariai prisidėti prie žaliosios pertvarkos, tačiau jos taip pat gali kelti pavojų, kad bus padaryta reikšminga žala ne vienam aplinkos tikslui, priklausomai nuo to, kaip tos reformos parengtos (10). Kita vertus, kituose sektoriuose (pvz., švietimo ir mokymo, viešojo administravimo, meno ir kultūros) vykdomų reformų keliamas pavojus, kad bus padaryta žala aplinkai, veikiausiai bus nedidelis (žr. 2.2 ir 3 skirsniuose apibūdintą supaprastintą metodą), nepriklausomai jų galimo indėlio į žaliąją pertvarką, kuris vis dėlto gali būti nemažas. Šiomis gairėmis siekiama padėti valstybėms narėms atlikti investicijų ir reformų atitikties RŽNP vertinimą. Tai, kad privaloma įvertinti reformų atitiktį RŽNP, neturėtų atgrasyti nuo svarbių pramonės, transporto ir energetikos reformų įtraukimo į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes tokiomis priemonėmis galima smarkiai paskatinti žaliąją pertvarką ir ekonomikos atsigavimą.

2.2.   Tam tikrų priemonių atitikties RŽNP vertinimas gali būti supaprastintas

Nors reikia įvertinti visų priemonių atitiktį RŽNP, vertinant priemones, kurios neturi numatomo poveikio nė vienam arba keliems iš šešių aplinkos tikslų arba kurių numatomas poveikis yra nereikšmingas, galima taikyti supaprastintą metodą. Kai kurių priemonių poveikis vienam ar keliems aplinkos tikslams būtų nedidelis dėl tų priemonių struktūros. Tokiu atveju valstybės narės gali trumpai pagrįsti poveikį tiems aplinkos tikslams ir dėmesį sutelkti į esminį atitikties RŽNP vertinimą, t. y. į aplinkos tikslus, kuriems gali būti padarytas didelis poveikis (žr. 3 skirsnio 1 etapą). Pavyzdžiui, darbo rinkos reforma, kuria siekiama padidinti bendrą savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos lygį, neturėtų jokio numatomo poveikio nė vienam iš šešių aplinkos tikslų arba numatomas jos poveikis būtų nereikšmingas, todėl būtų galima trumpai apibūdinti poveikį visiems šešiems tikslams. Panašiai būtų ir su kai kuriomis paprastomis energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis, pavyzdžiui, esamų langų pakeitimu naujais energiją tausojančiais langais – tokiu atveju būtų galima pateikti trumpą pagrindimą, kad priemonė atitinka RŽNP siekiant klimato kaitos švelninimo tikslo. Tačiau mažai tikėtina, kad šis supaprastintas metodas galėtų būtų taikomas tam tikroms įvairių sričių (pvz., energetikos, transporto, atliekų tvarkymo, pramonės) investicijoms ir reformoms, kurios kelia didesnį poveikio vienam ar keliems aplinkos tikslams pavojų.

Pagal stebėjimo metodiką nustačius, kad priemone 100 proc. padedama siekti vieno iš šešių aplinkos tikslų, laikoma, kad siekiant to tikslo ši priemonė atitinka RŽNP (11). Remiantis EGADP reglamento priede pateikta veiksmų klimato veiksmų stebėjimo metodika, kai kurios priemonės laikomos padedančiomis pagal EGADP siekti su klimato kaita susijusių ar kitų aplinkos tikslų. Pagal stebėjimo metodiką nustačius, kad priemonės paramos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų koeficientas yra 100 proc., laikoma, kad siekiant atitinkamo su klimato kaita susijusio tikslo (t. y. klimato kaitos švelninimo arba prisitaikymo prie jos) ta priemonė atitinka RŽNP (12). Pagal stebėjimo metodiką nustačius, kad priemonės paramos siekiant aplinkos tikslų (išskyrus su klimatu susijusius tikslus) koeficientas yra 100 proc., laikoma, kad siekiant atitinkamo aplinkos tikslo (t. y. tikslo, susijusio su vandens ir jūrų ištekliais, žiedine ekonomika, taršos prevencija ir kontrole arba biologine įvairove ir ekosistemomis) ta priemonė atitinka RŽNP. Kiekvienu atveju valstybės narės turės nustatyti ir pagrįsti, kurių iš šešių Taksonomijos reglamente nustatytų aplinkos tikslų priemonė padeda siekti. Vis dėlto jos turėtų įrodyti, kad priemonė nedaro reikšmingos žalos likusiems aplinkos tikslams (13).

Panašiai ir tuo atveju, kai priemone svariai prisidedama (14), kaip nustatyta Taksonomijos reglamente, prie vieno iš šešių aplinkos tikslų, – laikoma, kad siekiant to tikslo ši priemonė atitinka RŽNP (15). Pavyzdžiui, valstybė narė, siūlanti priemonę, kuria remiama pastatams skirtos efektyvaus energijos vartojimo įrangos (pvz., apšvietimo sistemoms skirtų judesio ir šviesos jutiklių) gamyba, neprivalo atlikti esminio atitikties RŽNP siekiant klimato kaitos švelninimo tikslo vertinimo, jeigu ji gali įrodyti, kad siūloma priemone svariai prisidedama prie to aplinkos tikslo, kaip numatyta Taksonomijos reglamente. Tokiu atveju valstybės narės turėtų įrodyti tik tai, kad nedaroma reikšminga žala kitiems penkiems aplinkos tikslams.

2.3.   ES teisės ir poveikio vertinimų svarba

Laikytis taikytinų ES ir nacionalinės aplinkos teisės aktų yra savarankiška pareiga, tačiau jos laikymasis neatleidžia nuo reikalavimo atlikti atitikties RŽNP vertinimą. Visos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose siūlomos priemonės privalo atitikti atitinkamus ES teisės aktus, įskaitant atitinkamus ES aplinkos teisės aktus. Nors pakankamai akivaizdu, kad esamus ES teisės aktus atitinkanti priemonė nedaro žalos aplinkai, tai dar nereiškia, kad ji atitinka RŽNP, visų pirma todėl, kad kai kurie 17 straipsnyje nustatyti tikslai dar nėra visiškai įtvirtinti ES aplinkos teisės aktuose.

Atliekant RŽNP vertinimą reikėtų atsižvelgti į poveikio vertinimus, susijusius su priemonės aplinkosauginiais aspektais arba tvarumo patikra. Nors tai savaime nereiškia, kad nedaroma reikšminga žala, pakankamai akivaizdu, kad tokia žala nedaroma tam tikriems atitinkamiems aplinkos tikslams. Todėl tuo, kad valstybė narė atliko konkrečios į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos priemonės poveikio aplinkai vertinimą (PAV) pagal Direktyvą 2011/92/ES, strateginį poveikio aplinkai vertinimą (SPAV) pagal Direktyvą 2001/42/EB (16) arba tvarumo ir (arba) atsparumo klimato kaitai patikrą, kaip nustatyta Komisijos gairėse dėl tvarumo patikros taikant „InvestEU“ reglamentą, galima pagrįsti argumentus, kuriuos valstybė narė pateikė atlikdama atitikties RŽNP vertinimą. Pavyzdžiui, priklausomai nuo tikslios priemonės struktūros, kai kuriais atvejais, visų pirma susijusiais su investicijomis į infrastruktūrą, valstybei narei gali pakakti atlikti PAV ir įgyvendinti reikiamus poveikio švelninimo veiksmus, kuriais siekiama apsaugoti aplinką, kad įrodytų, jog siekiant kai kurių atitinkamų aplinkos tikslų (visų pirma tausaus jūrų ir vandens išteklių naudojimo ir apsaugos (17), taip pat biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo (18)) ta priemonė atitinka RŽNP. Tačiau tai neatleidžia valstybės narės nuo pareigos atlikti tos priemonės atitikties RŽNP vertinimą, nes PAV, SPAV arba patikra gali apimti ne visus aspektus, į kuriuos reikia atsižvelgti atliekant atitikties RŽNP vertinimą (19). Taip yra todėl, kad nei PAV ir SPAV direktyvose nustatytos teisinės pareigos, nei atitinkamose Komisijos gairėse dėl patikros išdėstytas požiūris nėra tapatūs nustatytiesiems Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje („Reikšminga žala aplinkos tikslams“) (20).

2.4.   Pagrindiniai atitikties RŽNP vertinimo principai

Atliekant su EGADP susijusį atitikties RŽNP vertinimą svarbu atsižvelgti į tiesioginį ir pirminį
  netiesioginį priemonės poveikį (21). Tiesioginis priemonės poveikis gali apimti poveikį projekto (pvz., gamybos įmonės, saugomos teritorijos) arba sistemos (pvz., geležinkelių tinklo, viešojo transporto sistemos) lygmeniu, pasireiškiantį tą priemonę įgyvendinant. Pirminis netiesioginis poveikis gali apimti poveikį, kuris nėra susijęs su tais projektais ar sistemomis ir kuris gali pasireikšti įgyvendinus priemonę arba pasibaigus EGADP įgyvendinimo laikotarpiui, tačiau yra pagrįstai numatomas ir aktualus. Kelių transporto srities priemonės tiesioginis poveikis būtų, pavyzdžiui, medžiagų naudojimas tiesiant kelią. Pirminis netiesioginis poveikis būtų, pavyzdžiui, ŠESD kiekis, kuris, kaip numatoma, bus išmestas dėl padidėjusio bendro eismo srauto kelio naudojimo etapu.

Atliekant atitikties RŽNP vertinimą reikia atsižvelgti į pagal priemonę vykdomos veiklos gyvavimo ciklą. Remiantis Taksonomijos reglamento 17 straipsniu („Reikšminga žala aplinkos tikslams“), įgyvendinant EGADP reikšminga žala vertinama atsižvelgiant į gyvavimo ciklą. Atliekant su EGADP susijusį atitikties RŽNP vertinimą nėra būtina atlikti gyvavimo ciklo vertinimo – pakanka įvertinti gyvavimo ciklo aspektus (22). Vertinimas turėtų aprėpti gamybos, naudojimo ir gyvavimo ciklo pabaigos etapus, kuriais tikėtina didžiausia žala. Pavyzdžiui, vertinant priemonę, kuria remiamas transporto priemonių įsigijimas, reikėtų atsižvelgti, be kita ko, į taršą (pvz., teršalų išmetimą į orą), susidarančią surenkant, transportuojant ir naudojant transporto priemones, ir į tinkamą transporto priemonių tvarkymą pasibaigus jų eksploatavimo laikui. Tinkamas baterijų ir elektroninių elementų tvarkymas pasibaigus jų eksploatavimo laikui (pvz., pakartotinis jų naudojimas ir (arba) svarbiausių juose esančių žaliavų perdirbimas) visų pirma turėtų būti toks, kuriuo būtų užtikrinta, kad nebūtų padaryta reikšminga žala su žiedine ekonomika susijusiam aplinkos tikslui.

Priemonės, kuriomis skatinama didesnė elektrifikacija (pvz., pramonės, transporto ir pastatų sektoriuose), laikomos atitinkančiomis RŽNP siekiant su klimato kaitos švelninimu susijusio aplinkos tikslo. Kad būtų galima pereiti prie veiksmingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, reikėtų skatinti įgyvendinti priemones, padedančias labiau elektrifikuoti tokius pagrindinius sektorius kaip pramonės, transporto ir pastatų (pvz., investicijas į elektros energijos perdavimo ir skirstymo infrastruktūrą; pakelių elektros energijos infrastruktūrą; elektros energijos kaupimą; transporto priemonių baterijas; šilumos siurblius). ES elektros energijos gamyba dar nėra neutralaus poveikio klimatui veikla (elektros energijos rūšių derinio nulemtos taršos CO2 intensyvumas yra nevienodas įvairiose valstybėse narėse), o pirminis netiesioginis tokių priemonių poveikis, bent jau trumpuoju laikotarpiu, iš esmės yra padidėjęs elektros energijos, kurią gaminant išskiriama daug anglies dioksido, vartojimas. Tačiau tam, kad būtų galima pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, būtina diegti šias technologijas bei infrastruktūrą ir kartu taikyti priemones, kuriomis siekiama 2030 ir 2050 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslų, o ES jau taikoma elektros energijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros politikos programa. Atsižvelgiant į tai, tokios investicijos turėtų būti laikomos atitinkančiomis RŽNP siekiant klimato kaitos švelninimo tikslo pagal EGADP, jei valstybės narės pagrindžia, kad didinant elektrifikaciją nacionaliniu lygmeniu didinami ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumai. Vis dėlto valstybės narės turėtų įrodyti, kad tos priemonės nedaro reikšmingos žalos kitiems penkiems aplinkos tikslams.

Kai priemonė yra susijusi su ekonomine veikla, kurią technologiniu ir ekonominiu požiūriu įmanoma pakeisti alternatyvia mažą poveikį aplinkai darančia veikla, neigiamo priemonės poveikio aplinkai vertinimas turėtų būti atliekamas lyginant su neintervenciniu scenarijumi, t. y. atsižvelgiant į absoliutųjį priemonės poveikį aplinkai (23). Taikant šį metodą priemonės poveikis aplinkai vertinamas lyginant su padėtimi, kai neigiamo poveikio aplinkai nėra. Vertinant priemonę, jos poveikis nėra lyginamas su kitos esamos ar numatomos veiklos, kuri gali būti pakeista ta priemone, poveikiu (24). Pavyzdžiui, vertinant hidroelektrinę, kuriai reikia statyti užtvanką nepaliestoje teritorijoje, užtvankos poveikis būtų vertinamas pagal scenarijų, pagal kurį atitinkama upė išliktų natūralios būklės, o ne svarstomas kitoks galimas alternatyvus teritorijos naudojimas. Panašiai, jei atidavimo į metalo laužą schema siekiama neefektyvius automobilius pakeisti efektyvesniais automobiliais, kuriuose naudojami vidaus degimo varikliai, būtų vertinamas absoliutusis naujų automobilių su vidaus degimo varikliais poveikis, atsižvelgiant į tai, kad yra mažą poveikį aplinkai darančių alternatyvų (pvz., netaršių automobilių), o ne lyginama su neefektyvių automobilių, kurie pakeičiami naujais, poveikiu (žr. IV priedo 5 pavyzdį (neatitikties RŽNP pavyzdys)).

Kai priemonė yra susijusi su ekonomine veikla, kurios technologiniu ir ekonominiu požiūriu (25) neįmanoma pakeisti alternatyvia mažą poveikį aplinkai darančia veikla, valstybės narės, norėdamos įrodyti, kad ta priemonė nedaro reikšmingos žalos, gali patvirtinti to sektoriaus geriausius galimus aplinkosauginio veiksmingumo lygius. Tokiais atvejais atitiktis RŽNP būtų vertinama lyginant su to sektoriaus geriausiais galimais aplinkosauginio veiksmingumo lygiais. Kad būtų galima taikyti šį metodą, turi būti tenkinamos tam tikros sąlygos, įskaitant tai, kad vykdant veiklą turi būti užtikrinamas daug didesnis aplinkosauginis veiksmingumas nei taikant galimas alternatyvas, išvengta aplinkai žalingo susaistymo poveikio ir netrukdoma kurti ir diegti mažą poveikį aplinkai darančių alternatyvų (26)
  , (27). Šis požiūris turėtų būti taikomas sektoriaus lygmeniu, t. y. turėtų būti išnagrinėtos visos tame sektoriuje galimos alternatyvos (28).

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas sąlygas, priemonės, susijusios su elektros energijos ir (arba) šilumos gamyba naudojant iškastinį kurą, taip pat atitinkama perdavimo ir skirstymo infrastruktūra, paprastai neturėtų būti laikomos atitinkančiomis RŽNP pagal EGADP, nes esama alternatyvų, kurias taikant išskiriama mažai anglies dioksido. Kalbant apie klimato kaitos švelninimą, priemonėms, susijusioms su elektros energijos ir (arba) šilumos gamyba naudojant gamtines dujas, taip pat atitinkama perdavimo ir skirstymo infrastruktūra, gali būti taikomos nedidelės šios bendrosios taisyklės išimtys, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį. Tai ypač svarbu toms valstybėms narėms, kurios susiduria su dideliais sunkumais atsisakydamos daugiau anglies dioksido išskiriančių energijos šaltinių, tokių kaip anglis, lignitas ar nafta, ir kuriose dėl šios priežasties priemonė arba jų derinys gali smarkiai ir greitai sumažinti išmetamą ŠESD kiekį. Tos išimtys turės atitikti tam tikras III priede nustatytas sąlygas, kad būtų išvengta susaistymo poveikio, pasižyminčio taršos anglies dioksidu intensyvumu, ir ES 2030 m. bei 2050 m. priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus. Be to, valstybės narės turės įrodyti šių priemonių atitiktį RŽNP siekiant likusių penkių aplinkos tikslų.

Siekiant užtikrinti, kad priemonės būtų perspektyvios ir nelemtų žalingo susaistymo poveikio, ir skatinti teigiamą dinamišką poveikį, gali prireikti papildomų reformų ir investicijų. Tokių papildomų priemonių pavyzdžiai, be kita ko, būtų mažo anglies dioksido kiekio kelių infrastruktūros (pvz., elektra varomų transporto priemonių įkrovimo stotelių arba vandenilio degalinių) įrengimas ir atitinkamų kelių ar spūsčių mokesčių įvedimas arba platesnio masto reformos ir investicijos, kuriomis siekiama sumažinti nacionalinių elektros energijos rūšių derinių arba transporto sistemų priklausomybę nuo iškastinio kuro. Šios papildomos reformos ir investicijos galėtų būti vykdomos pagal tą pačią priemonę, ją suskirsčius į papriemones, tačiau tai ne visada būtų įmanoma. Todėl reikėtų suteikti lankstumo, kad valstybės narės pavieniais atvejais, atsižvelgdamos į konkrečias aplinkybes, galėtų įrodyti, kad taikant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktas papildomas priemones bus išvengta neigiamo susaistymo poveikio.

Į atitiktį RŽNP ir šiems pagrindiniams principams turėtų būti atsižvelgiama rengiant priemones, įskaitant jų tarpines ir siektinas reikšmes. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktų priemonių aprašyme turėtų iš pat pradžių atsispindėti atitinkami RŽNP aspektai. Tai gali reikšti, kad RŽNP aspektus ir būtinus švelninimo veiksmus, kurių reikia imtis siekiant užtikrinti atitiktį, reikia įtraukti į atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes arba į konkursus ir viešuosius pirkimus (29). Pavyzdžiui, priemonės, kuria nustatomos investicijos į didelio masto kelių infrastruktūros projektą, kurio PAV turi būti atliktas prieš išduodant atitinkamus leidimus, tarpinė reikšmė galėtų būti būtinų poveikio aplinkai mažinimo veiksmų, nustatytų atlikus PAV, įgyvendinimas. Kalbant apie šio tipo projektų konkursus arba viešuosius pirkimus, priemonės projekte galėtų būti nustatyta, kad konkurso arba viešųjų pirkimų specifikacijose bus numatytos specialios su RŽNP susijusios sąlygos. Jos galėtų apimti, pavyzdžiui, minimalią statybos ir griovimo atliekų, kurios bus parengtos pakartotinai naudoti ir perdirbti, procentinę dalį. Į šios priemonės aprašymą turėtų būti įtrauktos papildomos priemonės, kuriomis remiamas perėjimas prie mažiau taršių transporto rūšių, pavyzdžiui, su kelių apmokestinimu susijusios reformos, investicijos, kuriomis remiamas perėjimas prie geležinkelių ar vidaus vandenų transporto arba paskatos naudotis viešuoju transportu. Bendresnio pobūdžio priemonės, kaip antai plataus masto paramos pramonei schemos (pvz., finansinės priemonės, taikomos investicijoms į įvairių sektorių įmones), turėtų būti parengtos taip, kad atitinkamos investicijos atitiktų RŽNP.

2.5.   Taksonomijos reglamente nustatytų techninės analizės kriterijų taikymas

Kad pagrįstų atitiktį RŽNP, valstybės narės neprivalo remtis Taksonomijos reglamente nustatytais (kiekybiniais ir (arba) kokybiniais) techninės analizės kriterijais. Pagal EGADP reglamentą (30) deleguotųjų aktų, kuriuose nustatyti techninės analizės kriterijai (31), įsigaliojimas neturėtų daryti poveikio Komisijos pateiktoms techninėms gairėms. Tačiau valstybės narės turi galimybę atitiktį RŽNP vertinti remdamosi techninės analizės kriterijais, nustatytais pagal Taksonomijos reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose. Jos taip pat gali remtis deleguotųjų aktų projektais.

3.   Kaip valstybės narės savo planuose turėtų konkrečiai parodyti, kad priemonės atitinka RŽNP?

Siekdama padėti valstybėms narėms įvertinti ir aprašyti atitiktį RŽNP ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, Komisija parengė kontrolinį sąrašą (žr. I priedą), kuriuo valstybės narės turėtų remtis atlikdamos analizę, kaip kiekviena priemonė yra susijusi su RŽNP. Komisija šia informacija naudosis pagal EGADP reglamente nustatytus kriterijus vertindama, ar visos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos priemonės atitinka RŽNP ir kaip jos tą principą atitinka.

Komisija ragina valstybes nares atsakyti į kontroliniame sąraše pateiktus klausimus, o atsakymus įtraukti į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose pateikiamus kiekvienos priemonės aprašymus (žr. Komisijos pateikto šablono 2 dalies 8 skirsnį „Reikšmingos žalos nedarymas“). Kai to reikia kontroliniame sąraše pateiktam vertinimui pagrįsti, valstybių narių taip pat prašoma pateikti tikslingą ir glaustą papildomą analizę ir (arba) patvirtinamuosius dokumentus, kuriais išsamiau pagrindžiami jų atsakymai į sąraše pateiktus klausimus.

Kontrolinis sąrašas grindžiamas toliau pateikiama sprendimų priėmimo schema, kuria turėtų būti remiamasi aprašant kiekvieną į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktą priemonę. Tolesniame skirsnyje pateikiama daugiau informacijos apie du sprendimų priėmimo schemos taikymo etapus.

Image 1

Sprendimų priėmimo schema

1 etapas. Atsirinkite, dėl kurių iš šešių aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės vertinimą

Valstybių narių prašoma pirmiausia užpildyti kontrolinio sąrašo 1 dalį (žr. I priedą), kad galėtų nustatyti, dėl kurių iš šešių aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą. Po šios pirminės aukšto lygmens atrankos valstybėms narėms bus lengviau atlikti analizę, nes tai padės atskirti aplinkos tikslus, dėl kurių reikės atlikti priemonės atitikties RŽNP vertinimą, nuo tikslų, kurių atveju gali pakakti taikyti supaprastintą metodą (žr. 2.2 skirsnį).

Kontrolinio sąrašo 1 dalis

| Nurodykite, dėl kurių iš toliau nurodytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą | Taip | Ne | Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite. |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas | | | |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos | | | |
| Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga | | | |
| Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą | | | |
| Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė | | | |
| Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas | | | |

Nurodykite, dėl kurių iš toliau nurodytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą

Taip

Ne

Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite.

Klimato kaitos švelninimas

Prisitaikymas prie klimato kaitos

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga

Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą

Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas

Jei valstybė narė pasirinko neigiamą atsakymą, jos prašoma trumpai pagrįsti (dešinėje skiltyje), kodėl nereikia atlikti esminio priemonės atitikties RŽNP siekiant to aplinkos tikslo vertinimo, remiantis vienu iš toliau nurodytų atvejų (jį turi nurodyti valstybė narė) (žr. 2.2 skirsnį):

| a. | Priemonė neturi jokio numatomo poveikio aplinkos tikslui arba numatomas jos poveikis yra nereikšmingas, t. y. nedaro tiesioginio ir pirminio netiesioginio poveikio per visą gyvavimo ciklą, atsižvelgiant į jos pobūdį, ir todėl laikoma, kad ji atitinka RŽNP siekiant atitinkamo tikslo. |
| --- | --- |

a.

Priemonė neturi jokio numatomo poveikio aplinkos tikslui arba numatomas jos poveikis yra nereikšmingas, t. y. nedaro tiesioginio ir pirminio netiesioginio poveikio per visą gyvavimo ciklą, atsižvelgiant į jos pobūdį, ir todėl laikoma, kad ji atitinka RŽNP siekiant atitinkamo tikslo.

| b. | Pagal stebėjimo metodiką nustatyta, kad priemonės paramos siekiant su klimato kaita susijusio arba aplinkos tikslo koeficientas yra 100 proc., todėl laikoma, kad siekiant to tikslo ši priemonė atitinka RŽNP. |
| --- | --- |

b.

Pagal stebėjimo metodiką nustatyta, kad priemonės paramos siekiant su klimato kaita susijusio arba aplinkos tikslo koeficientas yra 100 proc., todėl laikoma, kad siekiant to tikslo ši priemonė atitinka RŽNP.

| c. | Pagal Taksonomijos reglamentą priemone svariai prisidedama prie aplinkos tikslo, todėl laikoma, kad siekiant to tikslo ši priemonė atitinka RŽNP. |
| --- | --- |

c.

Pagal Taksonomijos reglamentą priemone svariai prisidedama prie aplinkos tikslo, todėl laikoma, kad siekiant to tikslo ši priemonė atitinka RŽNP.

Tam, kad valstybės narės galėtų sutelkti dėmesį į priemonių, kurių galimos reikšmingos žalos esminę analizę reikia atlikti, atitikties RŽNP vertinimo pagrindimą, su priemonėmis, įtrauktomis į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo planus, kurioms pakaktų taikyti supaprastintą metodą, susijusių reikiamų paaiškinimų (dešinėje skiltyje) gali būti kuo mažiau ir, jei naudinga, jie gali būti sugrupuoti.

Jei valstybė narė pasirinko teigiamą atsakymą, ji turėtų pereiti prie su atitinkamais aplinkos tikslais susijusio kontrolinio sąrašo pildymo 2 etapo.

Išsamūs su šiuo etapu susiję pavyzdžiai pateikti IV priede.

2 etapas. Pateikite esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą, susijusį aplinkos tikslais, dėl kurių tokį vertinimą reikia atlikti

Valstybių narių prašoma antruoju etapu kiekvieną į planą įtrauktą priemonę aprašyti remiantis kontrolinio sąrašo 2 dalimi (žr. I priedą), kad būtų galima atlikti esminį atitikties RŽNP vertinimą, susijusį su tais aplinkos tikslais, dėl kurių 1 etape buvo pasirinktas teigiamas atsakymas. Kontrolinio sąrašo 2 dalyje pateikti su kiekvienu iš šešių tikslų susiję klausimai, atitinkantys teisinius atitikties RŽNP vertinimo reikalavimus. Kad priemonės būtų įtrauktos į planą, jos turi atitikti RŽNP. Todėl atsakymai į kontrolinio sąrašo 2 dalies klausimus turi būti neigiami, t. y. konkrečiam aplinkos tikslui neturi būti daroma reikšminga žala.

Kontrolinio sąrašo 2 dalis. Su klimato kaitos švelninimu susijusio aplinkos tikslo pavyzdys

| Klausimai | Ne | Esminis pagrindimas |
| --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis? | | |

Klausimai

Ne

Esminis pagrindimas

Klimato kaitos švelninimas Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis?

Valstybių narių prašoma patvirtinti, kad atsakymas yra neigiamas, ir iš esmės paaiškinti ir pagrįsti savo argumentus dešinėje skiltyje, remiantis atitinkamais klausimais. Valstybių narių taip pat prašoma prireikus papildyti lentelę – pateikti tikslingą ir glaustą papildomą analizę ir (arba) patvirtinamuosius dokumentus, kuriais išsamiau pagrindžiami jų atsakymai į sąraše pateiktus klausimus.

Jei valstybės narės negali pateikti pakankamo esminio pagrindimo, Komisija gali manyti, kad konkreti priemonė gali daryti reikšmingą žalą kai kuriems iš šešių aplinkos tikslų. Tokiu atveju Komisija turėtų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui suteikti C reitingą pagal EGADP reglamento II priedo 2.4 punkte nustatytą kriterijų. Tai nedarytų poveikio EGADP reglamento 16 ir 17 straipsniuose išdėstytam procesui, visų pirma 16 straipsnio 1 dalyje nurodytai galimybei valstybei narei ir Komisijai toliau keistis informacija.

Išsamūs su šiuo etapu susiję pavyzdžiai pateikti IV priede.

Jei naudinga, atlikdamos esminį atitikties RŽNP vertinimą 2 etape, valstybės narės gali remtis II priede pateiktu papildomų įrodymų elementų sąrašu. Komisija šį sąrašą pateikia siekdama padėti valstybei narei, atliekančiai esminį vertinimą kontrolinio sąrašo 2 dalies pildymo etapu, įvertinti kiekvieną konkretų atvejį. Nors šiuo sąrašu naudotis nėra privaloma, valstybės narės gali juo remdamosi nustatyti įrodymų, kuriais galėtų argumentuoti, kad priemonė atitinka RŽNP, tipą ir išsamiau atsakyti į kontrolinio sąrašo 2 dalyje pateiktus bendruosius klausimus.

---

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14310-2020-INIT/en/pdf. Šiuo metu vyksta teisinės peržiūros procesas, todėl dėstomųjų dalių nuostatų numeracija ir formuluotės gali keistis.

(2)  Žr. EGADP reglamento 4a straipsnį „Horizontalieji principai“ (jame nustatyta, kad pagal EGADP gali būti remiamos tik tokios priemonės, kuriomis laikomasi RŽNP) ir 15 straipsnį „Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas“ bei 16 straipsnį „Komisijos vertinimas“ (juose, be kita ko, nurodoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose turėtų būti paaiškinta, „kaip planu užtikrinama, kad jokia į planą įtraukta reformų ir investicijų įgyvendinimo priemone nebūtų padaryta reikšminga žala aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje (principas „nedaryti reikšmingos žalos“)“, ir kad tie planai turėtų būti vertinami atsižvelgiant į šį reikalavimą).

(3)  Taksonomijos reglamentas yra Reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo nustatoma aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikavimo sistema (taksonomija).

(4)  EGADP reglamento priede pateiktas priemonės vertinimo gaires sudaro keletas vertinimo gairių, kuriomis remdamasi Komisija vertins valstybių narių pateiktus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų pasiūlymus. Tose gairėse pageidaujama, kad Komisija, atlikdama vertinimą pagal visus reglamento 16 straipsnio 3 dalyje išvardytus kriterijus (Komisijos vertinimo kriterijus), taikytų reitingų (nuo A iki C) sistemą. D vertinimo kriterijaus apraše paaiškinama, kad vertindama atitiktį RŽNP, Komisija gali suteikti tik du reitingus – A arba C. A reitingas suteikiamas tuo atveju, jei jokia į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta priemone nedaroma reikšminga žala aplinkos tikslams, o C reitingas – jei viena ar daugiau priemonių daroma reikšminga žala aplinkos tikslams (kaip apibrėžta Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje („Reikšminga žala aplinkos tikslams“). Tame priede nustatyta, kad tuo atveju, jei ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui yra suteiktas bent vienas C reitingas, tas planas nepakankamai atitinka vertinimo kriterijus. Tokiu atveju Komisija plano patvirtinti negalėtų.

(5)  Šiuo techninių gairių dokumentu papildomos pirminės gairės, kurias Komisija jau pateikė 2021 m. metinėje tvaraus augimo strategijoje, prie jos pridėtame jos tarnybų darbiniame dokumente ir atnaujintose jų versijose.

(6)  Tai konkrečiai reiškia, kad reikšminga žala prisitaikymo prie klimato kaitos tikslui gali būti padaryta i) nepritaikius veiklos prie neigiamo klimato kaitos poveikio, jei tai veiklai toks poveikis gresia (pvz., kai pastatai statomi potvynių rizikos zonoje), arba ii) netinkamai prisitaikius, t. y. pasirinkus tokį prisitaikymo sprendimą, kurį įgyvendinus apsaugoma viena teritorija (žmonės, gamta ar turtas), tačiau padidėja rizika kitoje teritorijoje (pvz., kai supilamas pylimas aplink sklypą salpoje ir dėl to padaroma žalos neapsaugotam kaimyniniam sklypui).

(7)  EGADP reglamento 14 straipsnyje („Tinkamumas finansuoti“) nustatyta, kad „[f]inansavimo pagal šią priemonę reikalavimus atitinkančiuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatomos reformų ir viešųjų investicinių projektų įgyvendinimo priemonės“.

(8)  Atitiktis RŽNP vertinama kiekvienos pagal EGADP įgyvendinamos priemonės lygmeniu, o Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje („Reikšminga žala aplinkos tikslams“) kalbama apie ekonominę veiklą. Pagal EGADP įgyvendinama priemonė (t. y. investicija arba reforma) yra intervencinė priemonė, kuri gali būti laikoma ekonomine veikla arba gali paskatinti ekonominę veiklą (arba jos pokyčius). Todėl įgyvendinant EGADP terminas „ekonominė veikla“, vartojamas Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje, yra aiškinamas kaip šiose gairėse vartojamo termino „priemonė“ atitikmuo.

(9)  Veiklos, kurios atitiktis RŽNP vertinama pagal EGADP reglamentą, spektras yra kitoks ir gerokai platesnis nei veiklos, patenkančios į Taksonomijos reglamento, kuriuo siekta nustatyti aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, taikymo sritį. Tame reglamente nustatoma aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos, kuria svariai prisidedama prie jo 10–15 straipsniuose išvardytų aplinkos tikslų ir jiems nedaroma reikšminga žala, klasifikacija ir nustatomi tokiai veiklai taikomi kriterijai. EGADP reglamentu siekiama kito tikslo – įrodyti, kad didelė dalis priemonių nedaro reikšmingos žalos nė vienam iš aplinkos tikslų.

(10)  Pavyzdžiui, reforma, kurią įvykdžius padidėtų vyriausybės valdomų bankų ir finansų įstaigų skiriamas finansavimas arba tiesioginės ar netiesioginės subsidijos iškastiniam kurui, galėtų būti laikoma keliančia pavojų, kad bus padaryta reikšminga žala klimato kaitos švelninimo ir taršos prevencijos bei kontrolės tikslams. Į tai reikėtų atsižvelgti atliekant atitikties RŽNP vertinimą.

(11)  Kad galėtų atskleisti, kiek priemonė padeda siekti svarbiausių EGADP reglamente nustatytų klimato srities tikslų, ir apskaičiuoti bendrą visos plane numatytų su klimatu susijusių asignavimų sumos dalį, valstybės narės turėtų naudotis EGADP reglamento priede pateikta veiksmų klimato srityje stebėjimo metodika, taikyti joje nurodytas intervencinių priemonių sritis ir susijusius veiksmų klimato srityje stebėjimo koeficientus. Jei Komisija nepatvirtins valstybės narės pasirinktos intervencinių priemonių srities ir siūlomo koeficiento, bus laikoma, kad priemonė nėra savaime atitinkanti RŽNP siekiant atitinkamo (-ų) tikslo (-ų), taigi reikės atlikti atitikties RŽNP vertinimą.

(12)  Pavyzdžiui, šiai kategorijai galėtų būti priskiriama pasenusių riedmenų pakeitimo nulinio variklio išmetalų kiekio riedmenimis rėmimo ir (arba) atnaujinimo schema.

(13)  Šioje pastraipoje nurodytas metodas netaikomas priemonėms, kurių pagal stebėjimo metodiką nustatytas paramos koeficientas yra 40 proc. Vertindamos tokias priemones, valstybės narės turės pateikti paaiškinimą, kodėl jos atitinka RŽNP, atsižvelgdamos į likusioje šio gairių dokumento dalyje išdėstytus bendruosius principus (pavyzdžiui, valstybės narės turės patvirtinti, kad nenaudojamas iškastinis kuras arba kad siekiant klimato kaitos švelninimo tikslo laikomasi III priede nustatytų kriterijų). Jeigu pagal stebėjimo metodiką nustatytas priemonės paramos koeficientas yra 40 proc., tačiau ji neturi jokio numatomo poveikio konkrečiam aplinkos tikslui ar numatomas jos poveikis yra nereikšmingas, arba jeigu ja svariai prisidedama prie konkretaus aplinkos tikslo pagal Taksonomijos reglamentą, valstybės narės galės poveikį tam aplinkos tikslui vertinti taikydamos supaprastintą metodą (pagal 2.2 skirsnio pirmą ir trečią pastraipas).

(14)  Taksonomijos reglamento 10–16 straipsniuose apibrėžiama, ką „svariai prisidedama“ reiškia kalbant apie kiekvieną iš šešių aplinkos tikslų ir sąlygas sudarančią veiklą. Norėdamos pasinaudoti šioje dalyje aprašytu supaprastintu metodu, valstybės narės turėtų įrodyti, kad priemone svariai prisidedama prie vieno ar kelių aplinkos tikslų pagal Taksonomijos reglamento 10–16 straipsnius (dar žr. 2.5 skirsnį).

(15)  Tai itin aktualu vertinant veiklą, kuria, kaip nustatyta pagal Taksonomijos reglamentą, svariai prisidedama prie aplinkos tikslo, tačiau kuri pagal EGADP reglamento priede pateiktą veiksmų klimato srityje stebėjimo metodiką nėra laikoma 100 proc. padedančia siekti klimato srities ar aplinkos tikslų. Su klimato kaitos švelninimu susijusi tokia veikla galėtų būti susijusi su, pavyzdžiui, konkrečiomis mažataršėmis ir netaršiomis lengvosiomis transporto priemonėmis, konkrečiais netaršiais arba mažataršiais vandens transportui skirtais laivais, konkrečiomis mažataršėmis ir netaršiomis sunkiosiomis transporto priemonėmis, elektros energijos perdavimo ir skirstymo infrastruktūra, vandenilio perdavimo ir skirstymo tinklais, konkrečia atliekų tvarkymo veikla (pvz., atskirai surinktų nepavojingų atliekų rūšiavimu jų susidarymo vietoje ir parengimu pakartotinai naudoti ir (arba) perdirbti) ir proveržį skatinančiais žiedinės ekonomikos mokslinius tyrimais, plėtra bei inovacijomis.

(16)  Poveikio aplinkai vertinimas – procedūra, kuria užtikrinama, kad prieš priimant sprendimus būtų atsižvelgta į planų / programų / projektų poveikį aplinkai. Atskirų projektų, pavyzdžiui, užtvankos, greitkelio, oro uosto ar gamyklos, poveikio aplinkai vertinimas gali būti atliekamas remiantis Direktyva 2011/92/ES (Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) direktyva), o viešųjų planų ar programų – remiantis Direktyva 2001/42/EB (Strateginio poveikio aplinkai vertinimo (SPAV) direktyva).

(17)  Jei į PAV įtrauktas poveikio vandeniui vertinimas pagal Direktyvą 2000/60/EB ir į nustatytą riziką atsižvelgta rengiant priemonę.

(18)  Nedarant poveikio papildomiems vertinimams, kuriuos atlikti reikalaujama direktyvose 2009/147/EB ir 92/43/EEB, jei veiksmas vykdomas biologinės įvairovės atžvilgiu jautriose teritorijose arba netoli jų (įskaitant saugomas tinklo „Natura 2000“ teritorijas, UNESCO pasaulio paveldo objektus, pagrindines biologinės įvairovės teritorijas ir kitas saugomas teritorijas).

(19)  Atitikties RŽNP vertinimas, priešingai, neatleidžia nuo pareigos atlikti PAV ir (arba) SPAV, taip pat atsparumo klimato kaitai, aplinkosaugos ir (arba) tvarumo patikros, jei to reikalaujama pagal esamus ES teisės aktus, pavyzdžiui, tuo atveju, kai projektai finansuojami pagal programą „InvestEU“ arba Europos infrastruktūros tinklų priemonę.

(20)  Pavyzdžiui, PAV reikalaujama atlikti statant žalios naftos perdirbimo gamyklas, anglimis kūrenamas šilumines jėgaines ir įgyvendinant projektus, apimančius naftos ar gamtinių dujų gavybą. Tačiau tokio tipo priemonės neatitiktų RŽNP siekiant klimato kaitos švelninimo tikslo pagal Taksonomijos reglamento 17 straipsnį („Reikšminga žala aplinkos tikslams“), kuriame nustatyta, kad reikšminga žala padaroma tuo atveju, jei vykdant veiklą išmetamas didelis ŠESD kiekis. Panašiai, nors statant naują oro uostą reikia atlikti PAV, tikėtina, kad klimato kaitos švelninimo laikantis RŽNP kriterijus atitiks tik priemonės, susijusios su oro uostų mažo anglies dioksido kiekio infrastruktūra, pavyzdžiui, investicijos į efektyviai energiją vartojančius oro uosto pastatus, oro uosto infrastruktūros ir susijusių paslaugų atnaujinimas vietoje diegiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos tinklo jungtis.

(21)  Šis požiūris grindžiamas Taksonomijos reglamento 17 straipsniu („Reikšminga žala aplinkos tikslams“), kuriame reikalaujama atsižvelgti į veiklos ir vykdant tą veiklą tiekiamų produktų bei teikiamų paslaugų poveikį aplinkai per visą jų gyvavimo ciklą.

(22)  Praktiškai tai reiškia, kad nebūtina atlikti priskiriamosios ar su pasekmėmis susijusios gyvavimo ciklo analizės (pvz., įskaitant netiesioginį priemonės nulemtų technologinių, ekonominių ar socialinių pokyčių poveikį aplinkai). Tačiau atitikties RŽNP vertinimui pagrįsti gali būti naudojamasi esamų gyvavimo ciklo analizių duomenimis.

(23)  Šis metodas visų pirma taikomas toms pagal EGADP įgyvendinamoms priemonėms, kurios yra susijusios su viešosiomis investicijomis arba kurios tiesiogiai nulemia valdžios sektoriaus išlaidas. Su reformų įgyvendinimu susijusių priemonių atitikties RŽNP vertinimas paprastai turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į padėtį iki priemonės įgyvendinimo.

(24)  Šis požiūris atitinka Taksonomijos reglamento logiką: pagal deleguotųjų aktų projektus kai kurie RŽNP techninės analizės kriterijai grindžiami absoliučiaisiais kriterijais, kaip antai išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis (pvz., CO2 ribinėmis vertėmis, taikomomis elektros energijos gamybos veiklos pritaikymo sprendimams arba keleivinėms transporto priemonėms). Šis požiūris taip pat grindžiamas atsargumo principu – vienu iš pagrindinių ES aplinkos teisės aktų, įskaitant Taksonomijos reglamentą (40 konstatuojamoji dalis ir 19 straipsnio 1 dalies f punktas), principų, t. y. tuo, kad žalą aplinkai reikia vertinti absoliučiu, o ne santykiniu aspektu (pvz., visuotinį atšilimą lemia absoliutusis išmetamųjų ŠESD sankaupų lygis).

(25)  Norėdamos įrodyti, kad mažą poveikį aplinkai daranti alternatyvi veikla yra ekonominiu požiūriu neįmanoma, valstybės narės turi atsižvelgti į per visą priemonės įgyvendinimo laikotarpį patiriamas išlaidas. Šios išlaidos apima neigiamą poveikį aplinkai ir būsimas investicijas, kurių reikia norint pereiti prie mažą poveikį aplinkai darančios alternatyvios veiklos, vengiant susaistymo arba trukdymo kurti ir diegti mažą poveikį darančias alternatyvas.

(26)  Taksonomijos reglamento 39 bei 41 konstatuojamosiose dalyse ir 10 straipsnio 2 dalyje apibrėžtas terminas „perėjimo veikla“. Čia aprašytos sąlygos grindžiamos ta apibrėžtimi, tačiau jos nėra tokios pačios – taip yra dėl to, kad Taksonomijos reglamente nustatyti perėjimo veiklos, kuria svariai prisidedama prie tikslo, kriterijai, o šiose gairėse nustatyti tik atitikties RŽNP kriterijai, todėl jis taikomas platesniam priemonių spektrui ir pagal jį atliekamas kitoks pagrindinis tyrimas.

(27)  Šis metodas ir bendras atitikties RŽNP vertinimas nedaro poveikio kitiems aspektams, turintiems įtakos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo planus įtrauktų priemonių vertinimui, įskaitant su valstybės pagalbos kontrole, suderinamumu su kitais ES fondais ir galimu privačių investicijų išstūmimu susijusius aspektus. Kalbant apie priemones, kuriomis remiama veikla, kuriai taikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS), siekiant neiškreipti ATLPS nustatytų rinkos signalų ir laikantis su Teisingos pertvarkos fondu susijusio požiūrio, pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo planus paprastai neturėtų būti remiama veikla, kurios numatomas išmetamo CO2 ekvivalento kiekis nėra gerokai mažesnis už nustatytus atitinkamus santykinius taršos rodiklius, kuriais remiantis suteikiami nemokami apyvartiniai taršos leidimai.

(28)  Tais atvejais, kai net ir pasiekus geriausius aplinkosauginio veiksmingumo lygius vis dar būtų sukuriamas aplinkai žalingas susaistymo poveikis, reikėtų apsvarstyti priemones, kuriomis būtų remiami mažesnį poveikį darančių alternatyvų moksliniai tyrimai ir plėtra, atsižvelgiant į 022 ir 023 intervencinių priemonių sritis, nustatytas EGADP reglamento priede pateiktoje veiksmų klimato srityje stebėjimo metodikoje.

(29)  Tarpinėms ir siektinoms reikšmėms, įskaitant tas, kurios atspindi atitiktį RŽNP, kaip ir visoms kitoms tarpinėms ir siektinoms reikšmėms, taikomas EGADP reglamento 19a straipsnis („Finansinių įnašų ir paskolos paramos mokėjimo, jo sustabdymo ir su finansiniais įnašais ir paskolos parama susijusių susitarimų nutraukimo taisyklės“).

(30)  EGADP reglamento 11b konstatuojamoji dalis.

(31)  Remiantis Taksonomijos reglamento 3 straipsnio d punktu („Aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai taikomi kriterijai“), Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nustatyti išsamūs techninės analizės kriterijai (kiekybiniai ir (arba) kokybiniai kriterijai), pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla i) laikytina svariai prisidedančia prie vieno iš šešių aplinkos tikslų ir ii) nedaro reikšmingos žalos nė vienam iš kitų aplinkos tikslų. Iki šiol paskelbtas vienas konsultacijoms skirtas deleguotasis aktas, susijęs su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos (https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12302-Climate-change-mitigation-and-adaptation-taxonomy#ISC_WORKFLOW).

---

I PRIEDAS

RŽNP kontrolinis sąrašas

1.   1 dalis. Valstybės narės turėtų peržiūrėti šešis aplinkos tikslus, kad nustatytų, dėl kurių iš jų reikia atlikti esminį vertinimą. Dėl kiekvienos priemonės nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų, apibrėžtų Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje („Reikšminga žala aplinkos tikslams“), reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą

| Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą | Taip | Ne | Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite. |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas | | | |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos | | | |
| Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga | | | |
| Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą | | | |
| Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė | | | |
| Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas | | | |

Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą

Taip

Ne

Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite.

Klimato kaitos švelninimas

Prisitaikymas prie klimato kaitos

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga

Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą

Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas

2.   2 dalis. Valstybės narės turėtų pateikti esminį atitikties RŽNP vertinimą, susijusį su tokio vertinimo reikalaujančiais aplinkos tikslais
  Dėl kiekvienos priemonės atsakykite į toliau pateiktus klausimus dėl aplinkos tikslų, kurie 1 dalyje yra nurodyti kaip reikalaujantys esminio vertinimo

| Klausimai | Ne | Esminis pagrindimas |
| --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis? | | |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos. Ar numatoma, kad dėl priemonės padidės dabartinio klimato ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis pačiai priemonei arba žmonėms, gamtai ar turtui? | | |
| Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus daroma žala:






  i) | vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, gerai būklei arba geram ekologiniam potencialui arba |

Klausimai

Ne

Esminis pagrindimas

Klimato kaitos švelninimas. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis?

Prisitaikymas prie klimato kaitos. Ar numatoma, kad dėl priemonės padidės dabartinio klimato ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis pačiai priemonei arba žmonėms, gamtai ar turtui?

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus daroma žala:

i)

vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, gerai būklei arba geram ekologiniam potencialui arba

| ii) | gerai jūrų vandenų aplinkos būklei? |
| --- | --- |

ii)

gerai jūrų vandenų aplinkos būklei?

Perėjimas prie žiedinės ekonomikos, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą. Ar numatoma, kad dėl priemonės:

| i) | labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą, arba |
| --- | --- |

i)

labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą, arba

| ii) | bus tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai (1) bet kuriame gyvavimo ciklo etape ir to nepavyks kuo labiau sumažinti imantis tinkamų priemonių (2), arba |
| --- | --- |

ii)

bus tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai (1) bet kuriame gyvavimo ciklo etape ir to nepavyks kuo labiau sumažinti imantis tinkamų priemonių (2), arba

| iii) | bus daroma didelė ilgalaikė žala aplinkai, susijusi su žiedine ekonomika (3)? |
| --- | --- |

iii)

bus daroma didelė ilgalaikė žala aplinkai, susijusi su žiedine ekonomika (3)?

Taršos prevencija ir kontrolė. Ar numatoma, kad dėl priemonės gerokai padidės į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis (4)?

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas. Ar numatoma, kad priemonė

| i) | bus labai žalinga ekosistemų gerai būklei (5) ir jų atsparumui arba |
| --- | --- |

i)

bus labai žalinga ekosistemų gerai būklei (5) ir jų atsparumui arba

| ii) | žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei? |
| --- | --- |

ii)

žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei?

---

(1)  Gamtos ištekliai – energija, medžiagos, metalai, vanduo, biomasė, oras ir žemė.

(2)  Pavyzdžiui, neefektyvumą kuo labiau sumažinti galima gerokai padidinant produktų patvarumą, galimybę juos pataisyti, atnaujinti ir pakartotinai naudoti arba mažinant išteklių naudojimą pasitelkiant projektavimą ir pasirenkant medžiagas, sudarant palankesnes sąlygas vykdyti paskirties keitimą, išmontavimo ir išardymo darbus, visų pirma siekiant sumažinti statybinių medžiagų naudojimą ir skatinti pakartotinį jų naudojimą. Dar viena priemonė – perėjimas prie verslo modelių, pagal kuriuos produktas teikiamas kaip paslauga, ir žiedinių vertės grandinių, siekiant kuo ilgiau išlaikyti produktų, sudedamųjų dalių ir medžiagų didžiausią naudingumą ir vertę. Taip pat tai gali būti smarkus pavojingosios medžiagos kiekio sumažinimas medžiagų ir produktų sudėtyje, be kita ko, pakeičiant jas saugesnėmis alternatyvomis. Prie tokių priemonių priskiriamas ir smarkus maisto atliekų sumažinimas gaminant, perdirbant ar platinant maistą.

(3)  Išsamiau dėl žiedinės ekonomikos tikslo žr. Taksonomijos reglamento 27 konstatuojamąją dalį.

(4)  Teršalas – medžiaga, vibracija, šiluma, triukšmas, šviesa ar kitas teršalas ore, vandenyje ar dirvožemyje, kuris gali būti žalingas žmonių sveikatai ar aplinkai.

(5)  Pagal Taksonomijos reglamento 2 straipsnio 16 punktą „gera būklė – kiek tai susiję su ekosistema, reiškia, kad ekosistemos fizinė, cheminė ir biologinė būklė yra gera arba ekosistemos fizinė, cheminė ir biologinė kokybė yra gera ir ji geba atsikurti ar atsigauti bei joje nėra pakenkta rūšinei sudėčiai, ekosistemos struktūrai ir ekologinėms funkcijoms“.

---

II PRIEDAS

Papildomi įrodymai atliekant esminį atitikties RŽNP vertinimą pagal kontrolinio sąrašo 2 dalį

Kai naudinga, pateikdamos priemonės atitikties RŽNP vertinimą pagal kontrolinio sąrašo 2 dalį (žr. 3 skirsnį), valstybės narės gali remtis toliau pateiktu papildomų įrodymų elementų sąrašu (sąrašas nebaigtinis). Komisija šį sąrašą pateikia siekdama padėti valstybei narei, atliekančiai esminį vertinimą pagal kontrolinio sąrašo 2 dalį, įvertinti kiekvieną konkretų atvejį. Nors šiuo sąrašu naudotis nėra privaloma, valstybės narės gali juo remdamosi nustatyti įrodymų, kuriais galėtų argumentuoti, kad priemonė atitinka RŽNP, tipą ir išsamiau atsakyti į kontrolinio sąrašo 2 dalyje pateiktus bendruosius klausimus.

Įvairias sritis apimantys papildomi įrodymai

| — | Laikomasi taikytinos ES aplinkos apsaugos teisės aktų dalies (visų pirma, dėl poveikio aplinkai vertinimo) reikalavimų ir suteikti atitinkami pagal ES teisę reikalaujami leidimai. |
| --- | --- |

—

Laikomasi taikytinos ES aplinkos apsaugos teisės aktų dalies (visų pirma, dėl poveikio aplinkai vertinimo) reikalavimų ir suteikti atitinkami pagal ES teisę reikalaujami leidimai.

| — | Priemonė apima elementus, pagal kuriuos įmonės privalo įsidiegti pripažintą aplinkosaugos vadybos sistemą, kaip antai EMAS (arba ISO 14001 ar lygiavertę sistemą), arba naudoti ir (arba) gaminti prekes ar teikti paslaugas, pažymėtas ES ekologiniu ženklu (1) ar kitu I tipo ekologiniu ženklu (2). |
| --- | --- |

—

Priemonė apima elementus, pagal kuriuos įmonės privalo įsidiegti pripažintą aplinkosaugos vadybos sistemą, kaip antai EMAS (arba ISO 14001 ar lygiavertę sistemą), arba naudoti ir (arba) gaminti prekes ar teikti paslaugas, pažymėtas ES ekologiniu ženklu (1) ar kitu I tipo ekologiniu ženklu (2).

| — | Priemonė yra susijusi su įgyvendintina geriausia aplinkosaugos vadybos praktika arba pažangos kriterijais, nustatytais konkretiems sektoriams skirtuose informaciniuose dokumentuose (3), priimtuose remiantis Reglamento (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo 46 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

—

Priemonė yra susijusi su įgyvendintina geriausia aplinkosaugos vadybos praktika arba pažangos kriterijais, nustatytais konkretiems sektoriams skirtuose informaciniuose dokumentuose (3), priimtuose remiantis Reglamento (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo 46 straipsnio 1 dalimi.

| — | Viešųjų investicijų srityje priemonė atitinka žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijus (4). |
| --- | --- |

—

Viešųjų investicijų srityje priemonė atitinka žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijus (4).

| — | Investicijų į infrastruktūrą srityje investicijoms taikomas tinkamumo klimato ir aplinkos požiūriu kriterijus. |
| --- | --- |

—

Investicijų į infrastruktūrą srityje investicijoms taikomas tinkamumo klimato ir aplinkos požiūriu kriterijus.

Klimato kaitos švelninimas

| — | Kalbant apie priemonę, susijusią su sritimi, kuriai netaikomi ATLPS lyginamieji rodikliai, priemonė suderinama su 2030 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslu ir 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslu. |
| --- | --- |

—

Kalbant apie priemonę, susijusią su sritimi, kuriai netaikomi ATLPS lyginamieji rodikliai, priemonė suderinama su 2030 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslu ir 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslu.

| — | Kalbant apie elektrifikacijos skatinimo priemonę, priemonė papildoma įrodymais, kad energijos rūšių derinyje laipsniškai atsisakoma iškastinio kuro siekiant 2030 m. ir 2050 m. tikslo mažinti išmetamą ŠESD kiekį ir į jį įtraukiama energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumų. |
| --- | --- |

—

Kalbant apie elektrifikacijos skatinimo priemonę, priemonė papildoma įrodymais, kad energijos rūšių derinyje laipsniškai atsisakoma iškastinio kuro siekiant 2030 m. ir 2050 m. tikslo mažinti išmetamą ŠESD kiekį ir į jį įtraukiama energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumų.

Prisitaikymas prie klimato kaitos

| — | Atliktas proporcingas su klimatu susijusios rizikos vertinimas. |
| --- | --- |

—

Atliktas proporcingas su klimatu susijusios rizikos vertinimas.

| — | Jeigu investicijų vertė viršija 10 mln. EUR, atliktas arba numatomas atlikti su klimatu susijusio pažeidžiamumo ir rizikos vertinimas (5), kurį atlikus nustatomos, įvertinamos ir įgyvendinamos atitinkamos prisitaikymo priemonės. |
| --- | --- |

—

Jeigu investicijų vertė viršija 10 mln. EUR, atliktas arba numatomas atlikti su klimatu susijusio pažeidžiamumo ir rizikos vertinimas (5), kurį atlikus nustatomos, įvertinamos ir įgyvendinamos atitinkamos prisitaikymo priemonės.

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga

| — | Aplinkos būklės blogėjimo rizika, susijusi su vandens kokybės išsaugojimu ir vandens stygiaus išvengimu, buvo nustatyta ir mažinama laikantis Vandens pagrindų direktyvos reikalavimų ir upių baseinų valdymo planų. |
| --- | --- |

—

Aplinkos būklės blogėjimo rizika, susijusi su vandens kokybės išsaugojimu ir vandens stygiaus išvengimu, buvo nustatyta ir mažinama laikantis Vandens pagrindų direktyvos reikalavimų ir upių baseinų valdymo planų.

| — | Kalbant apie priemonę, susijusią su pakrančių ir jūrų aplinka, dėl priemonės netampa visam laikui nebeįmanoma pasiekti arba netrukdoma siekti geros aplinkos būklės jūrų regiono ar paregionio lygmeniu arba kitos valstybės narės jūrų vandenyse, kaip reikalaujama Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje. |
| --- | --- |

—

Kalbant apie priemonę, susijusią su pakrančių ir jūrų aplinka, dėl priemonės netampa visam laikui nebeįmanoma pasiekti arba netrukdoma siekti geros aplinkos būklės jūrų regiono ar paregionio lygmeniu arba kitos valstybės narės jūrų vandenyse, kaip reikalaujama Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje.

| — | Priemonė nedaro didelio poveikio i) paveiktiems vandens telkiniams (nėra užkertamas kelias pasiekti konkretaus vandens telkinio, su kuriuo ji yra susijusi, ar kitų to paties upės baseino vandens telkinių gerą būklę ar gerą potencialą pagal Vandens pagrindų direktyvos reikalavimus) arba ii) saugomoms buveinėms ir rūšims, tiesiogiai priklausančioms nuo vandens. |
| --- | --- |

—

Priemonė nedaro didelio poveikio i) paveiktiems vandens telkiniams (nėra užkertamas kelias pasiekti konkretaus vandens telkinio, su kuriuo ji yra susijusi, ar kitų to paties upės baseino vandens telkinių gerą būklę ar gerą potencialą pagal Vandens pagrindų direktyvos reikalavimus) arba ii) saugomoms buveinėms ir rūšims, tiesiogiai priklausančioms nuo vandens.

Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą

| — | Priemonė dera su atitinkamu nacionaliniu ar regioniniu atliekų tvarkymo planu ir atliekų prevencijos programa pagal Direktyvos 2008/98/EB, iš dalies pakeistos Direktyva (ES) 2018/851, 28 straipsnį ir, kai yra, su atitinkama nacionaline, regionine ar vietos žiedinės ekonomikos strategija. |
| --- | --- |

—

Priemonė dera su atitinkamu nacionaliniu ar regioniniu atliekų tvarkymo planu ir atliekų prevencijos programa pagal Direktyvos 2008/98/EB, iš dalies pakeistos Direktyva (ES) 2018/851, 28 straipsnį ir, kai yra, su atitinkama nacionaline, regionine ar vietos žiedinės ekonomikos strategija.

| — | Priemonė atitinka tvarių gaminių ir atliekų hierarchijos principus pirmenybę teikiant atliekų prevencijai. |
| --- | --- |

—

Priemonė atitinka tvarių gaminių ir atliekų hierarchijos principus pirmenybę teikiant atliekų prevencijai.

| — | Priemone užtikrinamas pagrindinių naudojamų išteklių naudojimo efektyvumas. Sprendžiama neefektyvaus išteklių naudojimo (6) problema, be kita ko, užtikrinant, kad produktai, pastatai ir turtas būtų naudojami efektyviai ir būtų patvarūs. |
| --- | --- |

—

Priemone užtikrinamas pagrindinių naudojamų išteklių naudojimo efektyvumas. Sprendžiama neefektyvaus išteklių naudojimo (6) problema, be kita ko, užtikrinant, kad produktai, pastatai ir turtas būtų naudojami efektyviai ir būtų patvarūs.

| — | Priemone užtikrinama, kad būti efektyviai ir veiksmingai surenkamos susidarymo vietoje išrūšiuotos atliekos ir kad vietoje atskirtos atliekų frakcijos būtų siunčiamos ruošti pakartotiniam naudojimui ar perdirbimui. |
| --- | --- |

—

Priemone užtikrinama, kad būti efektyviai ir veiksmingai surenkamos susidarymo vietoje išrūšiuotos atliekos ir kad vietoje atskirtos atliekų frakcijos būtų siunčiamos ruošti pakartotiniam naudojimui ar perdirbimui.

Taršos prevencija ir kontrolė

| — | Priemonė dera su esamais pasauliniais, nacionaliniais, regioniniais ar vietos taršos mažinimo planais. |
| --- | --- |

—

Priemonė dera su esamais pasauliniais, nacionaliniais, regioniniais ar vietos taršos mažinimo planais.

| — | Priemonė dera su atitinkamomis išvadomis dėl geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) arba sektoriniais geriausių prieinamų gamybos būdų informaciniais dokumentais (GPGBID) (7). |
| --- | --- |

—

Priemonė dera su atitinkamomis išvadomis dėl geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) arba sektoriniais geriausių prieinamų gamybos būdų informaciniais dokumentais (GPGBID) (7).

| — | Bus įgyvendinti pavojingųjų medžiagų (8) naudojimo alternatyvų sprendimai. |
| --- | --- |

—

Bus įgyvendinti pavojingųjų medžiagų (8) naudojimo alternatyvų sprendimai.

| — | Priemonė dera su tausiojo pesticidų naudojimo reikalavimais (9). |
| --- | --- |

—

Priemonė dera su tausiojo pesticidų naudojimo reikalavimais (9).

| — | Priemonė dera su geriausia kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms praktika (10). |
| --- | --- |

—

Priemonė dera su geriausia kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms praktika (10).

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas

| — | Priemonė dera su poveikio švelninimo hierarchija (11) ir kitais svarbiais Buveinių direktyvos ir Paukščių direktyvos reikalavimais. |
| --- | --- |

—

Priemonė dera su poveikio švelninimo hierarchija (11) ir kitais svarbiais Buveinių direktyvos ir Paukščių direktyvos reikalavimais.

| — | Atliktas poveikio aplinkai vertinimas ir įgyvendintos jo išvados. |
| --- | --- |

—

Atliktas poveikio aplinkai vertinimas ir įgyvendintos jo išvados.

---

(1)  ES ekologinio ženklo sistema nustatoma Reglamentu (EB) Nr. 66/2010. Produktų grupių, kurioms yra nustatyti ES ekologinio ženklo kriterijai, sąrašas paskelbtas šiuo adresu: https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html.

(2)  I tipo ekologiniai ženklai yra nustatyti ISO 14024:2018 standarte.

(3)  Paskelbta adresu https://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm.

(4)  Europos Komisija yra nustačiusi ES žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijus daugeliui produktų grupių: https://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

(5)  Valstybės narės raginamos naudotis Komisijos rekomendacijomis dėl investicijų pagal programą „InvestEU“ tvarumo patikros, įskaitant rekomendacijas dėl infrastruktūros tinkamumo atsparumui klimato kaitai didinti 2021–2027 m. Tačiau valstybės narės, atlikdamos tvarumo patikrą, gali taikyti savus kriterijus ir rodiklius, jei jie grindžiami ES klimato srities tikslais ir labai prisideda prie klimato ir aplinkos tikslų, nustatytų 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088.

(6)  Žr. šio dokumento I priedo 2 išnašą.

(7)  Šio tipo papildomi įrodymai taikomi veiklai, patenkančiai į Direktyvos 2010/75/ES (Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva) taikymo sritį. GPGB išvadų ir GPGBID sąrašas pateikiamas adresu https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference.

(8)  Šis klausimas susijęs su pramoninės veiklos keliamos taršos prevencija ir kontrole. Direktyvos 2010/75/ES (Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva, PITD) 3 straipsnio 18 punkte pavojingos medžiagos apibrėžiamos taip: „medžiagos arba mišiniai, kaip apibrėžta 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo 3 straipsnyje“. Be to, PITD 58 straipsnyje numatyta: „Medžiagos ar mišiniai, kurie dėl jų sudėtyje esančių lakiųjų organinių junginių yra klasifikuojami kaip kancerogeniniai, mutageniniai arba toksiški reprodukcijai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, jiems yra priskirtos pavojingumo frazės H340, H350, H350i, H360D ar H360F arba jie turi būti jomis pažymėti, kiek įmanoma ir per kuo trumpesnį laiką turi būti pakeisti mažiau kenksmingomis medžiagomis ar mišiniais.“

(9)  Nustatytais Tausiojo pesticidų naudojimo direktyvoje (Direktyva 2009/128/EB).

(10)  Tarybos išvados dėl tolesnių veiksmų siekiant, kad ES taptų geriausios praktikos regionu kovojant su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (2019/C 214/01).

(11)  Pagal Buveinių direktyvos (Direktyva 92/43/EEB) 6 straipsnio 3 ir 4 dalių nuostatų taikymo metodines gaires.

---

III PRIEDAS

Specialios atitikties RŽNP siekiant klimato kaitos švelninimo tikslo pagal EGADP sąlygos, taikomos priemonėms, susijusioms su elektros energijos ir (arba) šilumos gamyba, kuriai naudojamos gamtinės dujos, ir susijusia perdavimo ir skirstymo infrastruktūra

| — | Parama priemonėms, susijusioms su elektros energijos ir (arba) šilumos gamyba naudojant gamtines dujas, gali būti išimties tvarka skiriama atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį valstybėse narėse, kuriose susiduriama su dideliais sunkumais atsisakant daug anglies dioksido išskiriančių energijos šaltinių, jeigu tokia parama padėtų įgyvendinti 2030 m. ir 2050 m. ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus, jeigu:






  — | priemonės yra susijusios su perspektyvia lanksčia ir veiksminga elektros energijos gamyba naudojant dujas arba bendra šilumos ir elektros energijos gamyba naudojant dujas, o išmetamas ŠESD kiekis per visą objekto eksploatavimo laikotarpį neviršija 250 g CO2e/kWh
  arba |
| --- | --- | --- |

—

Parama priemonėms, susijusioms su elektros energijos ir (arba) šilumos gamyba naudojant gamtines dujas, gali būti išimties tvarka skiriama atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį valstybėse narėse, kuriose susiduriama su dideliais sunkumais atsisakant daug anglies dioksido išskiriančių energijos šaltinių, jeigu tokia parama padėtų įgyvendinti 2030 m. ir 2050 m. ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus, jeigu:

—

priemonės yra susijusios su perspektyvia lanksčia ir veiksminga elektros energijos gamyba naudojant dujas arba bendra šilumos ir elektros energijos gamyba naudojant dujas, o išmetamas ŠESD kiekis per visą objekto eksploatavimo laikotarpį neviršija 250 g CO2e/kWh

arba

| — | priemonės yra susijusios su perspektyvia lanksčia ir veiksminga elektros energijos gamyba naudojant dujas arba bendra šilumos ir elektros energijos gamyba naudojant dujas, kai galima naudoti atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio dujas, ir






  — | į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukti patikimi planai ar įsipareigojimai naudoti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio dujų, |
| --- | --- | --- |

—

priemonės yra susijusios su perspektyvia lanksčia ir veiksminga elektros energijos gamyba naudojant dujas arba bendra šilumos ir elektros energijos gamyba naudojant dujas, kai galima naudoti atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio dujas, ir

—

į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukti patikimi planai ar įsipareigojimai naudoti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio dujų,

| — | kartu uždaroma bent tokių pat pajėgumų gerokai daugiau anglies dioksido išmetanti elektrinė ir (arba) šilumos gamybos objektas (t. y. tokie, kuriuose naudojamos anglys, lignitas ar nafta) ir taip smarkiai sumažinamas išmetamas ŠESD kiekis, |
| --- | --- |

—

kartu uždaroma bent tokių pat pajėgumų gerokai daugiau anglies dioksido išmetanti elektrinė ir (arba) šilumos gamybos objektas (t. y. tokie, kuriuose naudojamos anglys, lignitas ar nafta) ir taip smarkiai sumažinamas išmetamas ŠESD kiekis,

| — | atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad patikimu būdu padidins atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį įgyvendindama savo 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą, ir |
| --- | --- |

—

atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad patikimu būdu padidins atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį įgyvendindama savo 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą, ir

| — | į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos konkrečios reformos ir investicijos siekiant padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį. |
| --- | --- |

—

į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos konkrečios reformos ir investicijos siekiant padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį.

| — | Parama priemonėms, susijusioms su gamybos naudojant gamtines dujas įrenginiais centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose, gali būti išimties tvarka skiriama, jeigu įrenginiai atitinka efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo (apibrėžto Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41 punkte) reikalavimus ir tenkina šio priedo pirmoje įtraukoje nurodytas šilumos ir (arba) elektros energijos gamybos naudojant gamtines dujas sąlygas. |
| --- | --- |

—

Parama priemonėms, susijusioms su gamybos naudojant gamtines dujas įrenginiais centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemose, gali būti išimties tvarka skiriama, jeigu įrenginiai atitinka efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo (apibrėžto Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41 punkte) reikalavimus ir tenkina šio priedo pirmoje įtraukoje nurodytas šilumos ir (arba) elektros energijos gamybos naudojant gamtines dujas sąlygas.

| — | Parama priemonėms, susijusioms su centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklais, kuriais tiekiama šiluma ir (arba) vėsuma iš gamybos naudojant gamtines dujas įrenginių, gali būti išimties tvarka skiriama, jeigu:






  — | jie yra efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo (apibrėžto Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41 punkte) sistemų dalis, o šiluma ir (arba) vėsuma gaunama iš esamų įrenginių, tenkinančių šilumos ir (arba) elektros energijos gamybos naudojant gamtines dujas sąlygas, nurodytas pirmoje įtraukoje,
  arba |
| --- | --- | --- |

—

Parama priemonėms, susijusioms su centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklais, kuriais tiekiama šiluma ir (arba) vėsuma iš gamybos naudojant gamtines dujas įrenginių, gali būti išimties tvarka skiriama, jeigu:

—

jie yra efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo (apibrėžto Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41 punkte) sistemų dalis, o šiluma ir (arba) vėsuma gaunama iš esamų įrenginių, tenkinančių šilumos ir (arba) elektros energijos gamybos naudojant gamtines dujas sąlygas, nurodytas pirmoje įtraukoje,

arba

| — | investuoti į šilumos ir (arba) elektros energijos gamybos įrenginius pradedama per trejus metus nuo tinklo modernizavimo siekiant užtikrinti, kad visa sistema būtų efektyvi (kaip apibrėžta Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41 punkte) ir tenkintų šilumos ir (arba) elektros energijos gamybos naudojant gamtines dujas sąlygas, nurodytas pirmoje įtraukoje. |
| --- | --- |

—

investuoti į šilumos ir (arba) elektros energijos gamybos įrenginius pradedama per trejus metus nuo tinklo modernizavimo siekiant užtikrinti, kad visa sistema būtų efektyvi (kaip apibrėžta Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41 punkte) ir tenkintų šilumos ir (arba) elektros energijos gamybos naudojant gamtines dujas sąlygas, nurodytas pirmoje įtraukoje.

| — | Parama priemonėms, susijusioms su dujinio kuro perdavimo ir skirstymo infrastruktūra, yra galima, jeigu statybos metu jomis pavyksta užtikrinti atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio dujų perdavimo (ir (arba) saugojimo) galimybę. |
| --- | --- |

—

Parama priemonėms, susijusioms su dujinio kuro perdavimo ir skirstymo infrastruktūra, yra galima, jeigu statybos metu jomis pavyksta užtikrinti atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio dujų perdavimo (ir (arba) saugojimo) galimybę.

| — | Parama priemonėms, susijusioms su gamtinėmis dujomis kūrenamais katilais ir šildymo sistemomis (ir susijusia skirstymo infrastruktūra) gali būti išimties tvarka skiriama atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, jeigu:






  — | jie atitinka Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistemos reglamento (ES) 2017/1369 (1) 7 straipsnio 2 dalį arba įrengiami pastatuose, įtrauktuose į didesnio masto energinės pastatų renovacijos programą, kuri atitinka ilgalaikes renovacijos strategijas pagal Pastatų energinio naudingumo direktyvą ir kuria siekiama gerokai padidinti energinį naudingumą, ir |
| --- | --- | --- |

—

Parama priemonėms, susijusioms su gamtinėmis dujomis kūrenamais katilais ir šildymo sistemomis (ir susijusia skirstymo infrastruktūra) gali būti išimties tvarka skiriama atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, jeigu:

—

jie atitinka Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistemos reglamento (ES) 2017/1369 (1) 7 straipsnio 2 dalį arba įrengiami pastatuose, įtrauktuose į didesnio masto energinės pastatų renovacijos programą, kuri atitinka ilgalaikes renovacijos strategijas pagal Pastatų energinio naudingumo direktyvą ir kuria siekiama gerokai padidinti energinį naudingumą, ir

| — | dėl jų smarkiai sumažėja išmetamas ŠESD kiekis ir |
| --- | --- |

—

dėl jų smarkiai sumažėja išmetamas ŠESD kiekis ir

| — | gerokai pagerėja aplinkos (visų pirma dėl sumažėjusios taršos) ir visuomenės sveikatos būklė, visų pirma teritorijose, kuriose viršijami arba gali būti viršyti Direktyvoje 2008/50/EB nustatyti ES oro kokybės standartai, pavyzdžiui, pakeitus anglimis ar naftos produktais kūrenamas šildymo sistemas ir katilus. |
| --- | --- |

—

gerokai pagerėja aplinkos (visų pirma dėl sumažėjusios taršos) ir visuomenės sveikatos būklė, visų pirma teritorijose, kuriose viršijami arba gali būti viršyti Direktyvoje 2008/50/EB nustatyti ES oro kokybės standartai, pavyzdžiui, pakeitus anglimis ar naftos produktais kūrenamas šildymo sistemas ir katilus.

---

(1)  Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistemos reglamento (ES) 2017/1369 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad valstybių narių numatomos paskatos orientuojamos į dvi aukščiausias dažniausiai naudojamas energijos vartojimo efektyvumo klases arba į aukštesnes klases, nustatytas atitinkamame deleguotajame akte. Patalpų ir vandens šildytuvų grupėje iškastiniu kuru kūrenami gaminiai paprastai nepriklauso toms klasėms, galbūt išskyrus dujomis kūrenamus labai mažos galios kogeneracijos įrenginius.

---

IV PRIEDAS

Parengti atitikties RŽNP vertinimo įgyvendinimo pavyzdžiai

Šiame skirsnyje pateikiami parengti hipotetinių priemonių pavyzdžiai ir bendrieji elementai, kurie galėtų būti įtraukti į atitikties RŽNP vertinimą, atliekamą dviem 3 skirsnyje aprašyto kontrolinio sąrašo etapais. Šie pavyzdžiai pateikiami nedarant poveikio priemonės aprašyme reikalaujamam išsamumo lygiui ar turiniui ir faktiniam atitikties RŽNP vertinimui, atliktinam ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose. Atitikties RŽNP vertinimą, kurį galiausiai reikės atlikti, lemia kiekvienos priemonės pobūdis ir bruožai ir šiame dokumente neįmanoma to išnagrinėti išsamiai.

1 pavyzdys. Energijos vartojimo efektyvumo priemonės esamuose pastatuose, įskaitant šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų pakeitimą

Priemonės aprašymas

Investicijos į didelio masto energinės pastatų renovacijos programą, kuria siekiama gerokai padidinti energinį naudingumą ir renovuoti esamą būsto fondą taikant įvairias energijos vartojimo efektyvumo priemones, įskaitant izoliaciją, efektyvius langus, šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų pakeitimą, žaliuosius stogus, ir įrengiant energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių įrangą (pvz., fotovoltines plokštes).

RŽNP kontrolinio sąrašo 1 dalis

| Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą | Taip | Ne | Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite. |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas | X | | |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos | X | | |
| Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga | | X | Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Nėra nustatyta jokia aplinkos būklės blogėjimo rizika, susijusi su vandens kokybės išsaugojimu ir vandens stygiumi, nes neįrengiama vandentiekio įranga ar įrenginiai, kuriuose naudojamas vanduo. |
| Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą | X | | |
| Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė | X | | |
| Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas | | X | Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Pastatų renovavimo programa nesusijusi su pastatais, esančiais pažeidžiamos biologinės įvairovės vietovėse ar šalia jų (įskaitant saugomų teritorijų tinklą „Natura 2000“, UNESCO pasaulio paveldo objektus ir pagrindines biologinės įvairovės vietoves ir kitas saugomas teritorijas). |

Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą

Taip

Ne

Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite.

Klimato kaitos švelninimas

X

Prisitaikymas prie klimato kaitos

X

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga

X

Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Nėra nustatyta jokia aplinkos būklės blogėjimo rizika, susijusi su vandens kokybės išsaugojimu ir vandens stygiumi, nes neįrengiama vandentiekio įranga ar įrenginiai, kuriuose naudojamas vanduo.

Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą

X

Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė

X

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas

X

Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Pastatų renovavimo programa nesusijusi su pastatais, esančiais pažeidžiamos biologinės įvairovės vietovėse ar šalia jų (įskaitant saugomų teritorijų tinklą „Natura 2000“, UNESCO pasaulio paveldo objektus ir pagrindines biologinės įvairovės vietoves ir kitas saugomas teritorijas).

RŽNP kontrolinio sąrašo 2 dalis

| Klausimai | Ne | Esminis pagrindimas |
| --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis? | X | Priemonė atitinka EGADP reglamento priede nustatytus 025 intervencinių priemonių srities reikalavimus taikant 40 proc. paramos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų skaičiavimo koeficientą.
  Nenumatoma, kad dėl priemonės bus išmetamas didelis ŠESD kiekis, nes:






  — | pastatas neskirtas iškastinio kuro gavybos, saugojimo, transportavimo ar gamybos veiklai, |

Klausimai

Ne

Esminis pagrindimas

Klimato kaitos švelninimas. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis?

X

Priemonė atitinka EGADP reglamento priede nustatytus 025 intervencinių priemonių srities reikalavimus taikant 40 proc. paramos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų skaičiavimo koeficientą.

Nenumatoma, kad dėl priemonės bus išmetamas didelis ŠESD kiekis, nes:

—

pastatas neskirtas iškastinio kuro gavybos, saugojimo, transportavimo ar gamybos veiklai,

| — | vykdant renovavimo programą galima sumažinti energijos vartojimą ir padidinti jo efektyvumą, taip gerokai padidinant atitinkamų pastatų energinį naudingumą, ir gerokai sumažinti išmetamą ŠESD kiekį (žr. priemonės specifikacijas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje ir specifikacijas kitame punkte). Ji prisidės prie nacionalinio tikslo kasmet didinti energijos vartojimo efektyvumą, nustatyto pagal Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą (2012/27/ES) ir imantis nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų pagal Paryžiaus klimato susitarimą, |
| --- | --- |

—

vykdant renovavimo programą galima sumažinti energijos vartojimą ir padidinti jo efektyvumą, taip gerokai padidinant atitinkamų pastatų energinį naudingumą, ir gerokai sumažinti išmetamą ŠESD kiekį (žr. priemonės specifikacijas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje ir specifikacijas kitame punkte). Ji prisidės prie nacionalinio tikslo kasmet didinti energijos vartojimo efektyvumą, nustatyto pagal Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą (2012/27/ES) ir imantis nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų pagal Paryžiaus klimato susitarimą,

| — | dėl šios priemonės gerokai sumažės išmetamas ŠESD kiekis, t. y., kaip apskaičiuota, XX kt išmetamų ŠESD per metus, arba X proc. nacionalinio išmetamo ŠESD kiekio būsto sektoriuje (žr. analizę ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje), |
| --- | --- |

—

dėl šios priemonės gerokai sumažės išmetamas ŠESD kiekis, t. y., kaip apskaičiuota, XX kt išmetamų ŠESD per metus, arba X proc. nacionalinio išmetamo ŠESD kiekio būsto sektoriuje (žr. analizę ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje),

| — | renovavimo programoje, be kita ko, bus numatyta anglimis ir naftos produktais kūrenamas šildymo sistemas pakeisti dujiniais kondensaciniais katilais:






  — | tokie katilai yra A klasės, o ši yra žemesnė nei dvi aukščiausios dažniausiai naudojamos energijos vartojimo efektyvumo klasės šioje valstybėje narėje. Buvo vertinamos mažesnio anglies dioksido kiekio ir didesnio efektyvumo alternatyvos (visų pirma, A++ ir A+ klasių šilumos siurbliai), bet dėl į programą įtrauktų pastatų architektūros įprastų šilumos siurblių įrengti neįmanoma ir A klasės dujiniai kondensaciniai katilai yra efektyviausia technologiškai tinkama alternatyva, |
| --- | --- | --- |

—

renovavimo programoje, be kita ko, bus numatyta anglimis ir naftos produktais kūrenamas šildymo sistemas pakeisti dujiniais kondensaciniais katilais:

—

tokie katilai yra A klasės, o ši yra žemesnė nei dvi aukščiausios dažniausiai naudojamos energijos vartojimo efektyvumo klasės šioje valstybėje narėje. Buvo vertinamos mažesnio anglies dioksido kiekio ir didesnio efektyvumo alternatyvos (visų pirma, A++ ir A+ klasių šilumos siurbliai), bet dėl į programą įtrauktų pastatų architektūros įprastų šilumos siurblių įrengti neįmanoma ir A klasės dujiniai kondensaciniai katilai yra efektyviausia technologiškai tinkama alternatyva,

| — | be to, investicijos į dujinius kondensacinius katilus įtrauktos į didesnio masto energinės pastatų renovacijos programą, kuri atitinka ilgalaikes renovacijos strategijas pagal Pastatų energinio naudingumo direktyvą ir kuria siekiama gerokai padidinti energinį naudingumą, |
| --- | --- |

—

be to, investicijos į dujinius kondensacinius katilus įtrauktos į didesnio masto energinės pastatų renovacijos programą, kuri atitinka ilgalaikes renovacijos strategijas pagal Pastatų energinio naudingumo direktyvą ir kuria siekiama gerokai padidinti energinį naudingumą,

| — | renovuojant pastatus, be šių katilų, taip pat bus įrengiamos fotovoltinės plokštės, |
| --- | --- |

—

renovuojant pastatus, be šių katilų, taip pat bus įrengiamos fotovoltinės plokštės,

| — | siekiant netrukdyti diegti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvas, visų pirma, šilumos siurblius, visoje valstybėje narėje, vykdant šios sudedamosios dalies X reformą (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano Y puslapį) bus peržiūrimas santykinių kuro kainų nustatymas. |
| --- | --- |

—

siekiant netrukdyti diegti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvas, visų pirma, šilumos siurblius, visoje valstybėje narėje, vykdant šios sudedamosios dalies X reformą (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano Y puslapį) bus peržiūrimas santykinių kuro kainų nustatymas.

Prisitaikymas prie klimato kaitos. Ar numatoma, kad dėl priemonės padidės dabartinio klimato ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis pačiai priemonei arba žmonėms, gamtai ar turtui?

X

Fizinė su klimatu susijusi rizika, galinti būti svarbi taikant šią priemonę, buvo vertinama atliekant poveikio analizę atsižvelgiant į dabartinį ir ateityje tikėtiną klimatą, ir nustatyta, kad klimato zonoje, kurioje yra pastatai, kils karščio bangų. Priemone reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai užtikrintų, jog renovuotų pastatų techninės sistemos būtų optimizuotos ir užtikrintų šiluminį gyventojų komfortą net ir esant ekstremaliai aplinkos temperatūrai. Taigi nėra įrodymų, įrodančių reikšmingą neigiamą tiesioginį ir pagrindinį netiesioginį priemonės poveikį per gyvavimo ciklą šiam aplinkos tikslui.

Perėjimas prie žiedinės ekonomikos, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą. Ar numatoma, kad dėl priemonės:

| (i) | labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą, arba |
| --- | --- |

(i)

labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą, arba

| (ii) | bus tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai bet kuriame gyvavimo ciklo etape ir to nepavyks kuo labiau sumažinti imantis tinkamų priemonių, arba |
| --- | --- |

(ii)

bus tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai bet kuriame gyvavimo ciklo etape ir to nepavyks kuo labiau sumažinti imantis tinkamų priemonių, arba

| (iii) | bus daroma didelė ilgalaikė žala aplinkai, susijusi su žiedine ekonomika? |
| --- | --- |

(iii)

bus daroma didelė ilgalaikė žala aplinkai, susijusi su žiedine ekonomika?

X

Priemone reikalaujama, kad pastatus renovuojantys ekonominės veiklos vykdytojai užtikrintų, jog bent 70 proc. (pagal masę) statybvietėje susidarančių nepavojingųjų statybos ir griovimo atliekų (išskyrus natūraliai susidarančias medžiagas, priskiriamas Sprendimu 2000/532/EB sudaryto Europos atliekų sąrašo 17 05 04 kategorijai) būtų paruoštos naudoti pakartotinai, perdirbti ir kitaip panaudoti, įskaitant užpildymo operacijas, kai atliekos naudojamos vietoj kitų medžiagų, laikantis atliekų hierarchijos ir ES statybos ir griovimo atliekų tvarkymo protokolo.

Į šią priemonę įtraukiamos techninės specifikacijos, taikomos energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių įrangai, kuri gali būti įrengta, ir susijusios su jos patvarumu, galimybe taisyti ir perdirbti, kaip nurodyta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje. Visų pirma veiklos vykdytojai ribos atliekų susidarymą vykdant statybos ir griovimo procesus, vadovaudamiesi ES statybos ir griovimo atliekų tvarkymo protokolu. Pastatų projektais ir statybos būdais bus skatinamas žiediškumas ir, visų pirma, remiantis ISO 20887 ar kitais galimybės išardyti ar pritaikyti pastatus vertinimo standartais, bus pademonstruota, kad jie yra suprojektuoti taip, kad būtų efektyviau naudojami ištekliai, kad jie būtų pritaikomi, lankstūs ir išardomi taip, kad būtų galima užtikrinti pakartotinį naudojimą ir perdirbimą.

Taršos prevencija ir kontrolė. Ar numatoma, kad dėl priemonės gerokai padidės į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis?

X

Nenumatoma, kad dėl priemonės gerokai padidės į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis, nes:

| — | pakeitus naftos produktais kūrenamas šildymo sistemas, visų pirma, gerokai sumažės į orą išmetamas teršalų kiekis ir ilgainiui gerės visuomenės sveikata teritorijoje, kurioje viršijami ar tikriausiai bus viršijami Direktyvoje 2008/50/EB nustatyti ES oro kokybės standartai, |
| --- | --- |

—

pakeitus naftos produktais kūrenamas šildymo sistemas, visų pirma, gerokai sumažės į orą išmetamas teršalų kiekis ir ilgainiui gerės visuomenės sveikata teritorijoje, kurioje viršijami ar tikriausiai bus viršijami Direktyvoje 2008/50/EB nustatyti ES oro kokybės standartai,

| — | kaip aprašyta pagrindžiant klimato kaitos švelninimo tikslą, buvo svarstytos mažesnio poveikio alternatyvos, bet jos nėra technologiškai tinkamos įgyvendinant šią programą. Be to, tikėtina vidutinė katilų, kuriuos numatoma įrengti, eksploatavimo trukmė yra 12 metų, |
| --- | --- |

—

kaip aprašyta pagrindžiant klimato kaitos švelninimo tikslą, buvo svarstytos mažesnio poveikio alternatyvos, bet jos nėra technologiškai tinkamos įgyvendinant šią programą. Be to, tikėtina vidutinė katilų, kuriuos numatoma įrengti, eksploatavimo trukmė yra 12 metų,

| — | renovaciją vykdantys veiklos vykdytojai įpareigojami užtikrinti, kad pastatams renovuoti naudojamų statybos komponentų ir medžiagų sudėtyje nebūtų asbesto ar labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų, nustatomų remiantis autorizuotinų medžiagų sąrašu Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIV priede, |
| --- | --- |

—

renovaciją vykdantys veiklos vykdytojai įpareigojami užtikrinti, kad pastatams renovuoti naudojamų statybos komponentų ir medžiagų sudėtyje nebūtų asbesto ar labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų, nustatomų remiantis autorizuotinų medžiagų sąrašu Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIV priede,

| — | renovaciją vykdantys veiklos vykdytojai įpareigojami užtikrinti, kad pastatams renovuoti naudojami statybos komponentai ir medžiagos, prie kurių gali liestis pastato gyventojai, išskirtų mažiau nei 0,06 mg formaldehido vienam medžiagos ar komponento m3 ir mažiau nei 0,001 mg 1A ir 1B kategorijų kancerogeninių lakiųjų organinių junginių vienam medžiagos ar komponento m3, atlikę bandymus pagal CEN/TS 16516 ir ISO 16000-3 ar kitas panašias standartines bandymų sąlygas ir nustatymo metodą, |
| --- | --- |

—

renovaciją vykdantys veiklos vykdytojai įpareigojami užtikrinti, kad pastatams renovuoti naudojami statybos komponentai ir medžiagos, prie kurių gali liestis pastato gyventojai, išskirtų mažiau nei 0,06 mg formaldehido vienam medžiagos ar komponento m3 ir mažiau nei 0,001 mg 1A ir 1B kategorijų kancerogeninių lakiųjų organinių junginių vienam medžiagos ar komponento m3, atlikę bandymus pagal CEN/TS 16516 ir ISO 16000-3 ar kitas panašias standartines bandymų sąlygas ir nustatymo metodą,

| — | bus imamasi priemonių, kuriomis siekiama sumažinti vykdant renovacijos darbus keliamą triukšmą, dulkėjimą ir išmetamą teršalų kiekį, kaip aprašyta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje. |
| --- | --- |

—

bus imamasi priemonių, kuriomis siekiama sumažinti vykdant renovacijos darbus keliamą triukšmą, dulkėjimą ir išmetamą teršalų kiekį, kaip aprašyta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje.

2 pavyzdys. Atliekų tvarkymas (statybos ir griovimo atliekų perdirbimas)

Priemonės aprašymas

Ši priemonė yra investicija, kuria remiama statybos ir griovimo atliekų perdirbimo įrenginių statyba. Konkrečiau kalbant, tokiuose įrenginiuose rūšiuojami ir tvarkomi atskirai surinktų nepavojingųjų kietųjų atliekų srautai, be kita ko, susiję su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pastatų renovavimo dalimi. Įrenginiuose nepavojingosios kietosios atliekos mechaniškai transformuojant perdirbamos į antrines žaliavas. Priemone siekiama daugiau nei 50 proc. (pagal masę) tvarkomų atskirai surinktų nepavojingųjų kietųjų atliekų paversti antrinėmis žaliavomis, kurios yra tinkamos pirminėms statybos medžiagoms pakeisti.

RŽNP kontrolinio sąrašo 1 dalis

| Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą | Taip | Ne | Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite. |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas | | X | Priemonė atitinka EGADP reglamento priede nustatytus 045bis intervencinių priemonių srities reikalavimus taikant 100 proc. paramos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų skaičiavimo koeficientą, nes perdirbimo įrenginių rėmimo techninės specifikacijos nustatomos taip, kad būtų užtikrinamas 50 proc. konversijos lygis. Priemonės tikslas ir intervencinių priemonių srities pobūdis tiesiogiai dera su klimato kaitos švelninimo tikslu. |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos | X | | |
| Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga | | X | Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Nenustatyta jokios aplinkos būklės blogėjimo rizikos, susijusios su vandens kokybės išsaugojimu ir vandens stygiumi. Remiantis Direktyva 2011/92/ES poveikio aplinkai vertinimo (PAV) proceso tikrinimo etape buvo padaryta išvada, kad joks didelis poveikis nėra tikėtinas. Jeigu statybos ir griovimo atliekos iki sutvarkymo bus sandėliuojamos, jos turės būti uždengtos ir aikštelėje turės būti kontroliuojama vandens infiltracija, kad lietus iš apdorotų atliekų neišplautų teršalų ir jie nepatektų į vietos vandeningąjį sluoksnį. |
| Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą | | X | Priemonė atitinka EGADP reglamento priede nustatytus 045bis intervencinių priemonių srities reikalavimus taikant 100 proc. paramos siekiant aplinkos tikslų skaičiavimo koeficientą, nes perdirbimo įrenginių rėmimo techninės specifikacijos nustatomos taip, kad būtų užtikrinamas 50 proc. konversijos lygis. Priemonės tikslas ir intervencinių priemonių srities pobūdis tiesiogiai dera su žiedinės ekonomikos tikslu. Priemonė atitinka [nacionalinį / regioninį / vietos] atliekų tvarkymo planą. |
| Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė | | X | Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Remiantis Direktyva 2011/92/ES poveikio aplinkai vertinimo (PAV) proceso tikrinimo etape buvo padaryta išvada, kad joks didelis poveikis nėra tikėtinas, nes bus imamasi priemonių kuriomis siekiama sumažinti vykdant perdirbimo įrenginio statybos darbus ir jį eksploatuojant (rūšiuojant ir apdorojant atliekas) keliamą triukšmą, dulkėjimą ir išmetamą teršalų kiekį. Priemonės lėšomis remiamuose įrenginiuose taikomi geriausi prieinami gamybos būdai, aprašyti atliekų tvarkymo sektoriui skirtame geriausių prieinamų gamybos būdų informaciniame dokumente. Priemonės, kuriomis siekiama sumažinti vykdant statybos darbus keliamą triukšmą, dulkėjimą ir išmetamą teršalų kiekį, aprašytos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje. |
| Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas | | X | Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Veikla nėra vykdoma pažeidžiamos biologinės įvairovės vietovėse ar šalia jų (įskaitant saugomų teritorijų tinklą „Natura 2000“, UNESCO pasaulio paveldo objektus ir pagrindines biologinės įvairovės vietoves ir kitas saugomas teritorijas). Remiantis direktyvomis 2011/92/ES ir 92/43/EEB, poveikio aplinkai vertinimo (PAV) proceso tikrinimo etape buvo padaryta išvada, kad joks didelis poveikis nėra tikėtinas. |

Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą

Taip

Ne

Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite.

Klimato kaitos švelninimas

X

Priemonė atitinka EGADP reglamento priede nustatytus 045bis intervencinių priemonių srities reikalavimus taikant 100 proc. paramos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų skaičiavimo koeficientą, nes perdirbimo įrenginių rėmimo techninės specifikacijos nustatomos taip, kad būtų užtikrinamas 50 proc. konversijos lygis. Priemonės tikslas ir intervencinių priemonių srities pobūdis tiesiogiai dera su klimato kaitos švelninimo tikslu.

Prisitaikymas prie klimato kaitos

X

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga

X

Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Nenustatyta jokios aplinkos būklės blogėjimo rizikos, susijusios su vandens kokybės išsaugojimu ir vandens stygiumi. Remiantis Direktyva 2011/92/ES poveikio aplinkai vertinimo (PAV) proceso tikrinimo etape buvo padaryta išvada, kad joks didelis poveikis nėra tikėtinas. Jeigu statybos ir griovimo atliekos iki sutvarkymo bus sandėliuojamos, jos turės būti uždengtos ir aikštelėje turės būti kontroliuojama vandens infiltracija, kad lietus iš apdorotų atliekų neišplautų teršalų ir jie nepatektų į vietos vandeningąjį sluoksnį.

Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą

X

Priemonė atitinka EGADP reglamento priede nustatytus 045bis intervencinių priemonių srities reikalavimus taikant 100 proc. paramos siekiant aplinkos tikslų skaičiavimo koeficientą, nes perdirbimo įrenginių rėmimo techninės specifikacijos nustatomos taip, kad būtų užtikrinamas 50 proc. konversijos lygis. Priemonės tikslas ir intervencinių priemonių srities pobūdis tiesiogiai dera su žiedinės ekonomikos tikslu. Priemonė atitinka [nacionalinį / regioninį / vietos] atliekų tvarkymo planą.

Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė

X

Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Remiantis Direktyva 2011/92/ES poveikio aplinkai vertinimo (PAV) proceso tikrinimo etape buvo padaryta išvada, kad joks didelis poveikis nėra tikėtinas, nes bus imamasi priemonių kuriomis siekiama sumažinti vykdant perdirbimo įrenginio statybos darbus ir jį eksploatuojant (rūšiuojant ir apdorojant atliekas) keliamą triukšmą, dulkėjimą ir išmetamą teršalų kiekį. Priemonės lėšomis remiamuose įrenginiuose taikomi geriausi prieinami gamybos būdai, aprašyti atliekų tvarkymo sektoriui skirtame geriausių prieinamų gamybos būdų informaciniame dokumente. Priemonės, kuriomis siekiama sumažinti vykdant statybos darbus keliamą triukšmą, dulkėjimą ir išmetamą teršalų kiekį, aprašytos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje.

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas

X

Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Veikla nėra vykdoma pažeidžiamos biologinės įvairovės vietovėse ar šalia jų (įskaitant saugomų teritorijų tinklą „Natura 2000“, UNESCO pasaulio paveldo objektus ir pagrindines biologinės įvairovės vietoves ir kitas saugomas teritorijas). Remiantis direktyvomis 2011/92/ES ir 92/43/EEB, poveikio aplinkai vertinimo (PAV) proceso tikrinimo etape buvo padaryta išvada, kad joks didelis poveikis nėra tikėtinas.

RŽNP kontrolinio sąrašo 2 dalis

| Klausimai | Ne | Esminis pagrindimas |
| --- | --- | --- |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos. Ar numatoma, kad dėl priemonės padidės dabartinio klimato ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis pačiai priemonei arba žmonėms, gamtai ar turtui? | X | Kadangi priemonė yra susijusi su dviem įrenginiais, statomais šalia potvynių užliejamų vietovių, ir tikėtinas įrenginių eksploatavimo laikotarpis viršija 10 metų, buvo atliktas išsamus su klimatu susijusios rizikos ir pažeidžiamumo vertinimas remiantis pažangiausiomis didelės skyros klimato projekcijomis pagal kelis ateities scenarijus, atitinkančius tikėtiną įrenginių eksploatavimo laikotarpį. Į vertinimo išvadas atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).
  Be to, priemone ekonominės veiklos vykdytojai įpareigojami parengti prisitaikymo sprendimų įgyvendinimo planą siekiant sumažinti esminę fizinę su klimatu susijusią riziką perdirbimo įrenginiams (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį). Nustatant tokią pareigą numatoma, kad prisitaikymo sprendimai nedarytų neigiamo poveikio prisitaikymo pastangoms arba kitų asmenų, gamtos, turto ar kitos ekonominės veiklos atsparumo fizinei su klimatu susijusiai rizikai lygiui ir derėtų su vietos, sektorių lygmens, regioninėmis ar nacionalinėmis prisitaikymo pastangomis. |

Klausimai

Ne

Esminis pagrindimas

Prisitaikymas prie klimato kaitos. Ar numatoma, kad dėl priemonės padidės dabartinio klimato ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis pačiai priemonei arba žmonėms, gamtai ar turtui?

X

Kadangi priemonė yra susijusi su dviem įrenginiais, statomais šalia potvynių užliejamų vietovių, ir tikėtinas įrenginių eksploatavimo laikotarpis viršija 10 metų, buvo atliktas išsamus su klimatu susijusios rizikos ir pažeidžiamumo vertinimas remiantis pažangiausiomis didelės skyros klimato projekcijomis pagal kelis ateities scenarijus, atitinkančius tikėtiną įrenginių eksploatavimo laikotarpį. Į vertinimo išvadas atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).

Be to, priemone ekonominės veiklos vykdytojai įpareigojami parengti prisitaikymo sprendimų įgyvendinimo planą siekiant sumažinti esminę fizinę su klimatu susijusią riziką perdirbimo įrenginiams (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį). Nustatant tokią pareigą numatoma, kad prisitaikymo sprendimai nedarytų neigiamo poveikio prisitaikymo pastangoms arba kitų asmenų, gamtos, turto ar kitos ekonominės veiklos atsparumo fizinei su klimatu susijusiai rizikai lygiui ir derėtų su vietos, sektorių lygmens, regioninėmis ar nacionalinėmis prisitaikymo pastangomis.

3 pavyzdys. Atliekų deginimo įrenginys (neatitikties RŽNP pavyzdys)

Priemonės aprašymas

Ši priemonė yra investicija, kuria remiama naujų atliekų deginimo įrenginių statyba siekiant padidinti šalies turimus pajėgumus. Priemonės tikslas – sumažinti nepavojingųjų kietųjų komunalinių atliekų šalinimą sąvartynuose ir jas sudeginant gaminti energiją (energijos gavyba iš atliekų).

RŽNP kontrolinio sąrašo 1 dalis

| Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą | Taip | Ne | Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite. |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas | X | | |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos | X | | |
| Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga | | X | Šiuo konkrečiu atveju priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Yra įrodymų, kad dėl priemonės nekils aplinkos būklės blogėjimo rizika, susijusi su vandens kokybės išsaugojimu ir vandens stygiumi pagal Vandens pagrindų direktyvą (Direktyva 2000/60/EB). Remiantis Direktyva 2011/92/ES poveikio aplinkai vertinimo (PAV) proceso tikrinimo etape buvo padaryta išvada, kad joks didelis poveikis nėra tikėtinas. |
| Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą | X | | |
| Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė | X | | |
| Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas | X | | |

Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą

Taip

Ne

Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite.

Klimato kaitos švelninimas

X

Prisitaikymas prie klimato kaitos

X

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga

X

Šiuo konkrečiu atveju priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Yra įrodymų, kad dėl priemonės nekils aplinkos būklės blogėjimo rizika, susijusi su vandens kokybės išsaugojimu ir vandens stygiumi pagal Vandens pagrindų direktyvą (Direktyva 2000/60/EB). Remiantis Direktyva 2011/92/ES poveikio aplinkai vertinimo (PAV) proceso tikrinimo etape buvo padaryta išvada, kad joks didelis poveikis nėra tikėtinas.

Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą

X

Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė

X

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas

X

RŽNP kontrolinio sąrašo 2 dalis

| Klausimai | Ne | Esminis pagrindimas |
| --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis? | X | Priemonės lėšomis remiamų įrenginių naudojimo tikslas – mažinti naudojant iškastinį kurią išmetamą CO2 kiekį. Tai užtikrinama deginant tik biomasę (o ne iškastinį kurą). Tai išdėstyta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje ir įtraukta į Y komponento atitinkamas siektinas reikšmes.
  Kiekvienam įrenginiui yra parengtas nenumatyto ŠESD išsiskyrimo, visų pirma iš sandėliuojamų tvarkytinų atliekų, stebėsenos planas, kaip matyti priemonės aprašyme ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje. |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos. Ar numatoma, kad dėl priemonės padidės dabartinio klimato ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis pačiai priemonei arba žmonėms, gamtai ar turtui? | X | Kadangi trys priemonės lėšomis remsimi atliekų deginimo įrenginiai yra šalia vietovių, kuriose būna nuošliaužų, ir tikėtinas jų eksploatavimo laikotarpis yra 25–30 metų, buvo atliktas išsamus su klimatu susijusios rizikos ir pažeidžiamumo vertinimas remiantis pažangiausiomis didelės skyros klimato projekcijomis pagal kelis ateities scenarijus, atitinkančius tikėtiną įrenginių eksploatavimo laikotarpį. Į vertinimo išvadas atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).
  Be to, priemone ekonominės veiklos vykdytojai įpareigojami parengti prisitaikymo sprendimų įgyvendinimo planą siekiant sumažinti esminę fizinę su klimatu susijusią riziką atliekų deginimo įrenginiams (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį). Nustatant tokią pareigą taip pat numatoma, kad prisitaikymo sprendimai nedarytų neigiamo poveikio prisitaikymo pastangoms arba kitų asmenų, gamtos, turto ar kitos ekonominės veiklos atsparumo fizinei su klimatu susijusiai rizikai lygiui ir derėtų su vietos, sektorių lygmens, regioninėmis ar nacionalinėmis prisitaikymo pastangomis. |
| Perėjimas prie žiedinės ekonomikos, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą. Ar numatoma, kad dėl priemonės:






  i) | labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą, arba |

Klausimai

Ne

Esminis pagrindimas

Klimato kaitos švelninimas. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis?

X

Priemonės lėšomis remiamų įrenginių naudojimo tikslas – mažinti naudojant iškastinį kurią išmetamą CO2 kiekį. Tai užtikrinama deginant tik biomasę (o ne iškastinį kurą). Tai išdėstyta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje ir įtraukta į Y komponento atitinkamas siektinas reikšmes.

Kiekvienam įrenginiui yra parengtas nenumatyto ŠESD išsiskyrimo, visų pirma iš sandėliuojamų tvarkytinų atliekų, stebėsenos planas, kaip matyti priemonės aprašyme ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapyje.

Prisitaikymas prie klimato kaitos. Ar numatoma, kad dėl priemonės padidės dabartinio klimato ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis pačiai priemonei arba žmonėms, gamtai ar turtui?

X

Kadangi trys priemonės lėšomis remsimi atliekų deginimo įrenginiai yra šalia vietovių, kuriose būna nuošliaužų, ir tikėtinas jų eksploatavimo laikotarpis yra 25–30 metų, buvo atliktas išsamus su klimatu susijusios rizikos ir pažeidžiamumo vertinimas remiantis pažangiausiomis didelės skyros klimato projekcijomis pagal kelis ateities scenarijus, atitinkančius tikėtiną įrenginių eksploatavimo laikotarpį. Į vertinimo išvadas atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).

Be to, priemone ekonominės veiklos vykdytojai įpareigojami parengti prisitaikymo sprendimų įgyvendinimo planą siekiant sumažinti esminę fizinę su klimatu susijusią riziką atliekų deginimo įrenginiams (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį). Nustatant tokią pareigą taip pat numatoma, kad prisitaikymo sprendimai nedarytų neigiamo poveikio prisitaikymo pastangoms arba kitų asmenų, gamtos, turto ar kitos ekonominės veiklos atsparumo fizinei su klimatu susijusiai rizikai lygiui ir derėtų su vietos, sektorių lygmens, regioninėmis ar nacionalinėmis prisitaikymo pastangomis.

Perėjimas prie žiedinės ekonomikos, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą. Ar numatoma, kad dėl priemonės:

i)

labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą, arba

| ii) | bus tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai bet kuriame gyvavimo ciklo etape ir to nepavyks kuo labiau sumažinti imantis tinkamų priemonių, arba |
| --- | --- |

ii)

bus tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai bet kuriame gyvavimo ciklo etape ir to nepavyks kuo labiau sumažinti imantis tinkamų priemonių, arba

| iii) | bus daroma didelė ilgalaikė žala aplinkai, susijusi su žiedine ekonomika? |
| --- | --- |

iii)

bus daroma didelė ilgalaikė žala aplinkai, susijusi su žiedine ekonomika?

Neatitikties RŽNP pavyzdys

Nors šia priemone, be kita ko, numatoma mažinti neperdirbamų degiųjų atliekų šalinimą sąvartynuose, Komisija dėl toliau išvardytų priežasčių būtų linkusi manyti, kad dėl šios priemonės keisis ar „labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą“.

Dėl to, kad siekiant padidinti šalies turimus deginimo pajėgumus pastatoma naujų atliekų deginimo įrenginių, sudeginama gerokai daugiau atliekų, nepatenkančių į neperdirbamų pavojingųjų atliekų kategoriją. Taigi tiesiogiai pažeidžiamas Taksonomijos reglamento 17 straipsnio („Reikšminga žala aplinkos tikslams“) 1 dalies d punkto ii papunktis.

Priemonė trukdo plėtoti ir diegti turimas mažo poveikio alternatyvas, pasižyminčias didesniu aplinkosauginiu veiksmingumu (pvz., pakartotinį naudojimą ir perdirbimą), dėl to gali būti neatsisakoma intensyvaus poveikio turto, atsižvelgiant į jo eksploatavimo trukmę ir pajėgumus. Dideli nepavojingųjų atliekų (neatskiriant perdirbamų ir neperdirbamų) kiekiai gali būti naudojami kaip žaliavos, o tai gali trukdyti perdirbamoms atliekoms taikyti atliekų hierarchijoje aukščiau esantį apdorojimo būdą, kaip antai perdirbimą. Tai trukdytų pasiekti nacionalinio ir (arba) regioninio lygmens perdirbimo tikslus bei įgyvendinti nacionalinį / regioninį / vietos atliekų tvarkymo planą, priimtą remiantis Atliekų pagrindų direktyva su pakeitimais.

Taršos prevencija ir kontrolė. Ar numatoma, kad dėl priemonės gerokai padidės į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis?

X

Priemone reikalaujama, kad remiamuose įrenginiuose būtų taikomi geriausi prieinami gamybos būdai, nustatyti GPGB išvadose dėl atliekų deginimo (Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/2010). Tai užtikrinama rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).

Priemonės lėšomis remiamiems įrenginiams yra išduotas atitinkamas aplinkosaugos leidimas, švelninamas ir stebimas poveikis aplinkai, imantis priemonių, kuriomis siekiama mažinti ir kontroliuoti vykdant statybos ir techninės priežiūros darbus ir eksploatuojant įrenginius keliamo triukšmo lygį, dulkėjimą ir išmetamą kitų teršalų kiekį (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas. Ar numatoma, kad priemonė

| i) | bus labai žalinga ekosistemų gerai būklei ir jų atsparumui arba |
| --- | --- |

i)

bus labai žalinga ekosistemų gerai būklei ir jų atsparumui arba

| ii) | žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei? |
| --- | --- |

ii)

žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei?

X

Remiantis Direktyva 2011/92/ES buvo atliktas poveikio aplinkai vertinimas (PAV) arba tikrinimas ir (bus) imtasi reikiamų poveikio švelninimo priemonių aplinkai apsaugoti, jos atitinka Y komponento X priemonės tarpinius tikslus ir siektinas reikšmes (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).

Deginimo įrenginiai nebus įrengiami pažeidžiamos biologinės įvairovės vietovėse ar šalia jų (įskaitant saugomų teritorijų tinklą „Natura 2000“, UNESCO pasaulio paveldo objektus ir pagrindines biologinės įvairovės vietoves ir kitas saugomas teritorijas).

4 pavyzdys. Transporto infrastruktūra (keliai)

Priemonės aprašymas

Priemonę sudarytų su dviem smulkesnėmis priemonėmis susijusios investicijos:

| — | naujo greitkelio tiesimas pagrindiniame TEN-T tinkle siekiant i) geriau sujungti atokų valstybės narės regioną su likusia jos dalimi ir ii) padidinti kelių eismo saugumą, |
| --- | --- |

—

naujo greitkelio tiesimas pagrindiniame TEN-T tinkle siekiant i) geriau sujungti atokų valstybės narės regioną su likusia jos dalimi ir ii) padidinti kelių eismo saugumą,

| — | elektromobilių įkrovimo (viena įkrovimo prieiga dešimčiai transporto priemonių) ir vandenilio degalų papildymo punktų (vienas degalų papildymo punktas kas X km) įrengimas naujajame greitkelyje. |
| --- | --- |

—

elektromobilių įkrovimo (viena įkrovimo prieiga dešimčiai transporto priemonių) ir vandenilio degalų papildymo punktų (vienas degalų papildymo punktas kas X km) įrengimas naujajame greitkelyje.

RŽNP kontrolinio sąrašo 1 dalis

| Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą | Taip | Ne | Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas | Naujo greitkelio tiesimas | X | | |
| Įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros įrengimas | | X | Ši priemonė atitinka EGADP reglamento priede nustatytus 077 intervencinių priemonių srities reikalavimus taikant 100 proc. paramos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų skaičiavimo koeficientą.
  Be to, elektromobilių įkrovimo ir vandenilio degalų papildymo infrastruktūra (kurioje bus naudojamas elektrolizerių gaminamas žaliasis vandenilis) skatinamas elektrifikavimas, tad tai galima laikyti būtina investicija siekiant sudaryti sąlygas pereiti prie veiksmingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Nacionalinių energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos pajėgumų didinimo pagrindimas ir įrodymai pateikiami X komponento apraše, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano Y–Z puslapiuose. |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos | X | | |
| Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga | X | | |
| Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą | X | | |
| Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė | X | | |
| Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas | X | | |

Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą

Taip

Ne

Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite

Klimato kaitos švelninimas

Naujo greitkelio tiesimas

X

Įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros įrengimas

X

Ši priemonė atitinka EGADP reglamento priede nustatytus 077 intervencinių priemonių srities reikalavimus taikant 100 proc. paramos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų skaičiavimo koeficientą.

Be to, elektromobilių įkrovimo ir vandenilio degalų papildymo infrastruktūra (kurioje bus naudojamas elektrolizerių gaminamas žaliasis vandenilis) skatinamas elektrifikavimas, tad tai galima laikyti būtina investicija siekiant sudaryti sąlygas pereiti prie veiksmingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Nacionalinių energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos pajėgumų didinimo pagrindimas ir įrodymai pateikiami X komponento apraše, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano Y–Z puslapiuose.

Prisitaikymas prie klimato kaitos

X

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga

X

Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą

X

Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė

X

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas

X

RŽNP kontrolinio sąrašo 2 dalis

| Klausimai | Ne | Esminis pagrindimas |
| --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis? | X | (Kalbama tik apie naujo greitkelio tiesimo priemonę.)

  Nėra tikėtina, kad dėl priemonės bus išmetamas didelis ŠESD kiekis, nes naujasis greitkelis yra įtrauktas į išsamų transporto planą (1), kuriuo siekiama sumažinti transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro siekiant 2030 m. ir 2050 m. klimato srities tikslų. Tai pasiekti visų pirma padeda šios papildomos priemonės:






  — | investicijų į kelius susiejimas su investicijomis į elektromobilių įkrovimo ir vandenilio degalų papildymo infrastruktūrą, |

Klausimai

Ne

Esminis pagrindimas

Klimato kaitos švelninimas. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis?

X

(Kalbama tik apie naujo greitkelio tiesimo priemonę.)

Nėra tikėtina, kad dėl priemonės bus išmetamas didelis ŠESD kiekis, nes naujasis greitkelis yra įtrauktas į išsamų transporto planą (1), kuriuo siekiama sumažinti transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro siekiant 2030 m. ir 2050 m. klimato srities tikslų. Tai pasiekti visų pirma padeda šios papildomos priemonės:

—

investicijų į kelius susiejimas su investicijomis į elektromobilių įkrovimo ir vandenilio degalų papildymo infrastruktūrą,

| — | šio komponento X reforma (Y–Z puslapiai), kuria numatoma šiame ir kituose keliuose rinkti rinkliavą, |
| --- | --- |

—

šio komponento X reforma (Y–Z puslapiai), kuria numatoma šiame ir kituose keliuose rinkti rinkliavą,

| — | šio komponento Y reforma (Y–Z puslapiai), kuria labiau apmokestinami tradiciniai degalai, |
| --- | --- |

—

šio komponento Y reforma (Y–Z puslapiai), kuria labiau apmokestinami tradiciniai degalai,

| — | šio komponento Z reforma (Y–Z puslapiai), kuria skatinama pirkti netaršias transporto priemones, |
| --- | --- |

—

šio komponento Z reforma (Y–Z puslapiai), kuria skatinama pirkti netaršias transporto priemones,

| — | šio komponento XX ir XY priemonės (Y–Z puslapiai), kuriomis remiamas perėjimas prie geležinkelių ir (arba) vidaus vandenų transporto. |
| --- | --- |

—

šio komponento XX ir XY priemonės (Y–Z puslapiai), kuriomis remiamas perėjimas prie geležinkelių ir (arba) vidaus vandenų transporto.

Prisitaikymas prie klimato kaitos. Ar numatoma, kad dėl priemonės padidės dabartinio klimato ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis pačiai priemonei arba žmonėms, gamtai ar turtui?

X

Kadangi priemonė yra susijusi su kelio tiesimu ir atitinkamos įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros įrengimu teritorijoje, kuriai būdingas šiluminis stresas ir kintanti temperatūra, o tikėtinas infrastruktūros eksploatavimo laikotarpis viršija 10 metų, buvo atliktas su klimatu susijusios rizikos ir pažeidžiamumo vertinimas remiantis klimato projekcijomis pagal kelis ateities scenarijus, atitinkančius tikėtiną infrastruktūros eksploatavimo laikotarpį. Visų pirma buvo atlikta potvynių rizikos analizė ir nustatyti du segmentai, kuriuose reikia įdiegti konkretų prisitaikymo sprendimą. Ypatingas dėmesys skirtas sudėtingiems elementams, tokiems kaip tiltai ir tuneliai. Į vertinimo išvadas atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).

Be to, priemone ekonominės veiklos vykdytojai įpareigojami parengti prisitaikymo sprendimų įgyvendinimo planą siekiant sumažinti esminę fizinę su klimatu susijusią riziką keliui ir susijusiai įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūrai (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį). Nustatant tokią pareigą numatoma, kad prisitaikymo sprendimai nedarytų neigiamo poveikio prisitaikymo pastangoms arba kitų asmenų, gamtos, turto ar kitos ekonominės veiklos atsparumo fizinei su klimatu susijusiai rizikai lygiui ir derėtų su vietos, sektorių lygmens, regioninėmis ar nacionalinėmis prisitaikymo pastangomis.

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir jų apsauga. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus daroma žala:

| i) | vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, gerai būklei arba geram ekologiniam potencialui arba |
| --- | --- |

i)

vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, gerai būklei arba geram ekologiniam potencialui arba

| ii) | gerai jūrų vandenų aplinkos būklei? |
| --- | --- |

ii)

gerai jūrų vandenų aplinkos būklei?

X

Remiantis Direktyva 2011/92/ES, buvo atliktas kelio tiesimo ir susijusios įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros įrengimo poveikio aplinkai vertinimas (PAV). Bus įgyvendinamos reikiamos poveikio švelninimo priemonės aplinkai apsaugoti, į tai atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį). Į PAV įtrauktas poveikio vandeniui vertinimas pagal Direktyvą 2000/60/EB ir į nustatytą riziką atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).

Aplinkos būklės blogėjimo rizika, susijusi su vandens kokybės išsaugojimu ir vandens stygiaus išvengimu, buvo nustatyta ir mažinama laikantis Vandens pagrindų direktyvos (Direktyva 2000/60/EB) reikalavimų ir upių baseinų valdymo plano, parengto dėl potencialiai paveikto vandens telkinio (-ių) konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).

Perėjimas prie žiedinės ekonomikos, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą. Ar numatoma, kad dėl priemonės:

| i) | labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą, arba |
| --- | --- |

i)

labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą, arba

| ii) | bus tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai bet kuriame gyvavimo ciklo etape ir to nepavyks kuo labiau sumažinti imantis tinkamų priemonių, arba |
| --- | --- |

ii)

bus tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai bet kuriame gyvavimo ciklo etape ir to nepavyks kuo labiau sumažinti imantis tinkamų priemonių, arba

| iii) | bus daroma didelė ilgalaikė žala aplinkai, susijusi su žiedine ekonomika? |
| --- | --- |

iii)

bus daroma didelė ilgalaikė žala aplinkai, susijusi su žiedine ekonomika?

X

Priemone reikalaujama, kad kelią tiesiantys veiklos vykdytojai užtikrintų, kad bent 70 proc. (pagal masę) tiesiant kelią ir įrengiant susijusią įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūrą susidarančių nepavojingųjų statybos ir griovimo atliekų (išskyrus natūraliai susidarančias medžiagas, priskiriamas Komisijos sprendimu 2000/532/EB sudaryto Europos atliekų sąrašo 17 05 04 kategorijai) būtų paruoštos naudoti pakartotinai, perdirbti ir kitaip panaudoti, įskaitant užpildymo operacijas, kai atliekos naudojamos vietoj kitų medžiagų, laikantis atliekų hierarchijos ir ES statybos ir griovimo atliekų tvarkymo protokolo.

Veiklos vykdytojai ribos atliekų susidarymą vykdant statybą, vadovaudamiesi ES statybos ir griovimo atliekų tvarkymo protokolu ir taikydami geriausius prieinamus gamybos būdus, ir sudarys sąlygas pakartotinai naudoti ir kokybiškai perdirbti medžiagas selektyviai jas šalindami ir naudodami turimas statybos atliekų rūšiavimo sistemas.

Taršos prevencija ir kontrolė. Ar numatoma, kad dėl priemonės gerokai padidės į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis?

X

Nenumatoma, kad dėl priemonės gerokai padidės į orą išmetamas teršalų kiekis, nes ji yra įtraukta į išsamų transporto planą ir dera su nacionaline oro taršos kontrolės programa. Tai pasiekti visų pirma padeda šios papildomos priemonės:

| — | investicijų į kelius susiejimas su investicijomis į elektromobilių įkrovimo ir vandenilio degalų papildymo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

—

investicijų į kelius susiejimas su investicijomis į elektromobilių įkrovimo ir vandenilio degalų papildymo infrastruktūrą;

| — | šio komponento X reforma (Y–Z puslapiai), kuria numatoma šiame ir kituose keliuose rinkti rinkliavą; |
| --- | --- |

—

šio komponento X reforma (Y–Z puslapiai), kuria numatoma šiame ir kituose keliuose rinkti rinkliavą;

| — | šio komponento Y reforma (Y–Z puslapiai), kuria labiau apmokestinami tradiciniai degalai; |
| --- | --- |

—

šio komponento Y reforma (Y–Z puslapiai), kuria labiau apmokestinami tradiciniai degalai;

| — | šio komponento Z reforma (Y–Z puslapiai), kuria skatinama pirkti netaršias transporto priemones; |
| --- | --- |

—

šio komponento Z reforma (Y–Z puslapiai), kuria skatinama pirkti netaršias transporto priemones;

| — | šio komponento XX ir XY priemonės (Y–Z puslapiai), kuriomis remiamas perėjimas prie geležinkelių ir (arba) vidaus vandenų transporto. |
| --- | --- |

—

šio komponento XX ir XY priemonės (Y–Z puslapiai), kuriomis remiamas perėjimas prie geležinkelių ir (arba) vidaus vandenų transporto.

Be to, naudojantis keliu ir susijusia įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūra keliamas triukšmas ir vibracija bus mažinami įrengiant Direktyvos 2002/49/EB reikalavimus atitinkančias sienas.

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas. Ar numatoma, kad priemonė

| (i) | bus labai žalinga ekosistemų gerai būklei ir jų atsparumui arba |
| --- | --- |

(i)

bus labai žalinga ekosistemų gerai būklei ir jų atsparumui arba

| (ii) | žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei? |
| --- | --- |

(ii)

žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei?

X

Remiantis direktyvomis 2011/92/ES ir 92/43/EEB buvo atliktas kelio tiesimo ir susijusios įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros įrengimo poveikio aplinkai vertinimas. Remiantis nustatytais išsaugojimo tikslais, buvo numatyti ir įgyvendinti reikiami poveikio švelninimo veiksmai siekiant sumažinti kraštovaizdžio sąskaidą ir būklės blogėjimą, visų pirma žalieji koridoriai ir kitos buveinių sąsajų priemonės, taip pat Direktyvos 92/43/EEB IV priede išvardytų saugomų gyvūnų rūšių apsauga, į tai atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).

5 pavyzdys. Automobilių pridavimo į metalo laužą schema (neatitikties RŽNP pavyzdys)

Priemonės aprašymas

Ši priemonė yra pridavimo į metalo laužą schema, kurią taikant siekiama šiuo metu naudojamus automobilius su vidaus degimo varikliais pakeisti veiksmingesniais automobiliais, taip pat varomais vidaus degimo (t. y. dyzeliniais ar benzininiais) varikliais. Skatinamasis poveikis užtikrinamas skiriant vieną dotaciją už į metalo laužą priduotą seną ir įsigytą naują automobilį, bet gali būti ir sudėtingesnių formų (mokesčių atskaita).

Šia priemone siekiama senesnes taršesnes transporto priemones pakeisti naujesnėmis ir atitinkamai mažiau taršiomis ekvivalentiškomis transporto priemonėmis. Šiame pavyzdyje daroma prielaida, kad pagal šią schemą tereikia pereiti prie naujos kartos tos pačios technologijos produktų (pavyzdžiui, vienu lygiu aukštesnio eurostandarto).

RŽNP kontrolinio sąrašo 1 dalis

| Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą | Taip | Ne | Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite. |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas | X | | |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos | | X | Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. |
| Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga | | X | Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. |
| Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą | X | | |
| Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė | X | | |
| Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas | | X | Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. |

Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą

Taip

Ne

Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite.

Klimato kaitos švelninimas

X

Prisitaikymas prie klimato kaitos

X

Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą.

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga

X

Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą.

Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą

X

Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė

X

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas

X

Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą.

RŽNP kontrolinio sąrašo 2 dalis

| Klausimai | Ne | Esminis pagrindimas |
| --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis? | Neatitikties RŽNP pavyzdys | Vidaus degimo varikliais varomi automobiliai išmeta CO2 (taip pat kietųjų dalelių, NO, lakiųjų organinių junginių ir įvairių kitų pavojingų oro teršalų, įskaitant benzeną). Kalbant apie klimato kaitos švelninimą, senus automobilius pakeitus naujais išmetamas teršalų kiekis sumažėtų, bet išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis vis tiek būtų reikšmingas (vidutinis per laboratorinius bandymus išmatuotas CO2 kiekis, kurį išmetė ES ir Islandijoje 2018 m. užregistruoti nauji lengvieji automobiliai, buvo 120,8 g CO2/km).
  Komisija taip pat tikriausiai atmes argumentą, kad naujos kartos dyzeliniai ar benzininiai automobiliai šiame sektoriuje yra geriausia turima alternatyva ir todėl investicija nepažeidžia RŽNP. Elektromobiliai yra siekiant klimato kaitos švelninimo tikslo geresnė šiame sektoriuje turima alternatyva, kurios aplinkosauginis veiksmingumas didesnis (t. y. per gyvavimo ciklą išmetama mažiau teršalų).
  Taigi tikėtina, kad Komisija manytų, jog dėl pridavimo į metalo laužą schemos būtų daroma reikšminga žala klimato kaitos švelninimo tikslui. |
| Žiedinė ekonomika ir atliekų tvarkymas. Ar numatoma, kad dėl priemonės:






  i) | labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą, arba |

Klausimai

Ne

Esminis pagrindimas

Klimato kaitos švelninimas. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus išmestas didelis ŠESD kiekis?

Neatitikties RŽNP pavyzdys

Vidaus degimo varikliais varomi automobiliai išmeta CO2 (taip pat kietųjų dalelių, NO, lakiųjų organinių junginių ir įvairių kitų pavojingų oro teršalų, įskaitant benzeną). Kalbant apie klimato kaitos švelninimą, senus automobilius pakeitus naujais išmetamas teršalų kiekis sumažėtų, bet išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis vis tiek būtų reikšmingas (vidutinis per laboratorinius bandymus išmatuotas CO2 kiekis, kurį išmetė ES ir Islandijoje 2018 m. užregistruoti nauji lengvieji automobiliai, buvo 120,8 g CO2/km).

Komisija taip pat tikriausiai atmes argumentą, kad naujos kartos dyzeliniai ar benzininiai automobiliai šiame sektoriuje yra geriausia turima alternatyva ir todėl investicija nepažeidžia RŽNP. Elektromobiliai yra siekiant klimato kaitos švelninimo tikslo geresnė šiame sektoriuje turima alternatyva, kurios aplinkosauginis veiksmingumas didesnis (t. y. per gyvavimo ciklą išmetama mažiau teršalų).

Taigi tikėtina, kad Komisija manytų, jog dėl pridavimo į metalo laužą schemos būtų daroma reikšminga žala klimato kaitos švelninimo tikslui.

Žiedinė ekonomika ir atliekų tvarkymas. Ar numatoma, kad dėl priemonės:

i)

labai padidės atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingųjų atliekų deginimą, arba

| ii) | bus tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai bet kuriame gyvavimo ciklo etape ir to nepavyks kuo labiau sumažinti imantis tinkamų priemonių, arba |
| --- | --- |

ii)

bus tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai bet kuriame gyvavimo ciklo etape ir to nepavyks kuo labiau sumažinti imantis tinkamų priemonių, arba

| iii) | bus daroma didelė ilgalaikė žala aplinkai, susijusi su žiedine ekonomika? |
| --- | --- |

iii)

bus daroma didelė ilgalaikė žala aplinkai, susijusi su žiedine ekonomika?

X

Įgyvendintos atliekų tvarkymo transporto priemonių parko eksploatavimo (techninės priežiūros) etape ir jo gyvavimo ciklo pabaigoje priemonės, apimančios ir pakartotinį baterijų ir elektroninių dalių (visų pirma, jų sudėtyje esančių ypač svarbių žaliavų) naudojimą ir perdirbimą laikantis atliekų hierarchijos. Atsižvelgiama į gamybos poveikį, schema nebus skatinamas pernelyg ankstyvas tinkamų naudoti transporto priemonių pridavimas į metalo laužą. Visų pirma pagal tą schemą reikalaujama, kad į metalo laužą priduotą automobilį perdirbtų patvirtinta perdirbimo įmonė pagal Eksploatuoti netinkamų transporto priemonių direktyvą (Direktyva 2000/53/EB), turinti norint dalyvauti toje schemoje reikiamą sertifikatą.

Be to, priemonę papildo veikla, kuria patvirtintos perdirbimo įmonės skatinamos išmontuoti dalis, kurias vėliau būtų galima atnaujinti ir vėl panaudoti.

Taršos prevencija ir kontrolė. Ar numatoma, kad dėl priemonės gerokai padidės į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis (2)?

Neatitikties RŽNP pavyzdys

Vidaus degimo varikliais varomi automobiliai, be kitų teršalų, išmeta anglies monoksido (CO), kietųjų dalelių (PM), azoto oksidų (NOx) ir nesudegusių angliavandenilių (HC). Atsižvelgiant į paplitusią praktiką ir sektoriaus reguliavimo reikalavimus (3), dėl panašių sumetimų, kaip klimato kaitos švelninimo atveju, Komisija tikriausiai neprieitų prie išvados, kad dėl priemonės smarkiai nepadidėja į orą išmetamas teršalų kiekis.

6 pavyzdys. Žemės drėkinimas

Priemonės aprašymas

Taikant priemonę pirmiausia numatoma investuoti į jau naudojamą drėkinimo sistemą X regione siekiant naudoti veiksmingesnius drėkinimo metodus ir skatinti saugų pakartotinį regeneruoto vandens naudojimą. Tikslas – kompensuoti sausrų sukeltą vandens stygių dirvožemyje, nuo kurio visų pirma nukenčia žemės ūkio augalai, ir taip prisidėti prie prisitaikymo prie klimato kaitos. Šia priemone bus taip pat skatinama ir remiama tvari žemės ūkio praktika, visų pirma tvaresnės ir veiksmingesnės drėkinimo sistemos ir natūralios drėgmės sulaikymo priemonės, perėjimas prie sausroms atsparesnių pasėlių ir ūkininkavimo, kuriam reikia mažiau vandens, taip pat tvaresnė tręšimo praktika.

RŽNP kontrolinio sąrašo 1 dalis

| Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą | Taip | Ne | Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite. |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimato kaitos švelninimas | | X | Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Taip yra dėl to, kad naujojoje sistemoje / įrangoje energija bus naudojama efektyviai, todėl absoliutusis išmetamas teršalų kiekis nedidės, nepaisant nedidelio jo padidėjimo drėkinamoje teritorijoje, taip pat įrangai maitinti naudojama elektros energija bus gaminama iš vėjo ar saulės energijos.
  Drėkinimas gali netiesiogiai sudaryti sąlygas tęsti žemės ūkio veiklą, dėl kurios žemės ūkio dirvožemiai neatlieka anglies dioksido absorbento funkcijos ar net tampa taršos šaltiniu. Į priemonę įtrauktas prasmingas tvaraus ūkininkavimo propagavimas ir rėmimas rodo, kad dėl to padėtis nepablogės ir turėtų keistis į gera. |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos | X | | |
| Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga | X | | |
| Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą | | X | Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Dėl priemonės ištekliai nebus naudojami labai neefektyviai, nepadidės susidarančių atliekų kiekis. |
| Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė | X | | |
| Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas | X | | |

Nurodykite, dėl kurių iš toliau išvardytų aplinkos tikslų reikia atlikti esminį priemonės atitikties RŽNP vertinimą

Taip

Ne

Jei pasirinkote neigiamą atsakymą, pagrįskite.

Klimato kaitos švelninimas

X

Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Taip yra dėl to, kad naujojoje sistemoje / įrangoje energija bus naudojama efektyviai, todėl absoliutusis išmetamas teršalų kiekis nedidės, nepaisant nedidelio jo padidėjimo drėkinamoje teritorijoje, taip pat įrangai maitinti naudojama elektros energija bus gaminama iš vėjo ar saulės energijos.

Drėkinimas gali netiesiogiai sudaryti sąlygas tęsti žemės ūkio veiklą, dėl kurios žemės ūkio dirvožemiai neatlieka anglies dioksido absorbento funkcijos ar net tampa taršos šaltiniu. Į priemonę įtrauktas prasmingas tvaraus ūkininkavimo propagavimas ir rėmimas rodo, kad dėl to padėtis nepablogės ir turėtų keistis į gera.

Prisitaikymas prie klimato kaitos

X

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga

X

Žiedinė ekonomika, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą

X

Priemonės lėšomis remiama veikla turi nereikšmingą numatomą poveikį šiam aplinkos tikslui, atsižvelgiant tiek į tiesioginį, tiek į pagrindinį netiesioginį poveikį per gyvavimo ciklą. Dėl priemonės ištekliai nebus naudojami labai neefektyviai, nepadidės susidarančių atliekų kiekis.

Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė

X

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas

X

RŽNP kontrolinio sąrašo 2 dalis

| Klausimai | Ne | Esminis pagrindimas |
| --- | --- | --- |
| Prisitaikymas prie klimato kaitos. Ar numatoma, kad dėl priemonės padidės dabartinio klimato ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis pačiai priemonei arba žmonėms, gamtai ar turtui? | X | Dėl toliau nurodytų priežasčių nenumatoma, kad priemonė darys žalą prisitaikymo prie klimato kaitos tikslui:






  — | Pagrindinė priemonės dalis šiek tiek padeda didinti atsparumą klimato kaitai trumpuoju laikotarpiu, nes ja gerinamas drėkinimas iš aplinkos neimant daugiau vandens. Toks teigiamas poveikis galimas tik tol, kol dabartinė ir numatoma susijusių vandens telkinių būklė yra gera (arba remiantis patikimomis projekcijomis pagrįstai galima tikėtis, kad būklė nepablogės). Priešingu atveju vandens ėmimo mastas nebūtų tvarus ir investicija, nors dėl jos padėtis ir neblogėja, nebūtų laikoma prisitaikymo prie klimato kaitos priemone (ji būtų panašesnė į netinkamo prisitaikymo pavyzdį), nes dėl jos pailgėtų iš esmės netvarios struktūros eksploatavimo laikotarpis. Ši priemonė iš esmės atitinka EGADP reglamento priede nustatytus 040 intervencinių priemonių srities reikalavimus taikant 40 proc. paramos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų skaičiavimo koeficientą, nes tai vandens išteklių valdymo priemonė, kuria siekiama valdyti vandens trūkumą dėl su klimatu susijusios rizikos, t. y. sausrų. |

Klausimai

Ne

Esminis pagrindimas

Prisitaikymas prie klimato kaitos. Ar numatoma, kad dėl priemonės padidės dabartinio klimato ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis pačiai priemonei arba žmonėms, gamtai ar turtui?

X

Dėl toliau nurodytų priežasčių nenumatoma, kad priemonė darys žalą prisitaikymo prie klimato kaitos tikslui:

—

Pagrindinė priemonės dalis šiek tiek padeda didinti atsparumą klimato kaitai trumpuoju laikotarpiu, nes ja gerinamas drėkinimas iš aplinkos neimant daugiau vandens. Toks teigiamas poveikis galimas tik tol, kol dabartinė ir numatoma susijusių vandens telkinių būklė yra gera (arba remiantis patikimomis projekcijomis pagrįstai galima tikėtis, kad būklė nepablogės). Priešingu atveju vandens ėmimo mastas nebūtų tvarus ir investicija, nors dėl jos padėtis ir neblogėja, nebūtų laikoma prisitaikymo prie klimato kaitos priemone (ji būtų panašesnė į netinkamo prisitaikymo pavyzdį), nes dėl jos pailgėtų iš esmės netvarios struktūros eksploatavimo laikotarpis. Ši priemonė iš esmės atitinka EGADP reglamento priede nustatytus 040 intervencinių priemonių srities reikalavimus taikant 40 proc. paramos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų skaičiavimo koeficientą, nes tai vandens išteklių valdymo priemonė, kuria siekiama valdyti vandens trūkumą dėl su klimatu susijusios rizikos, t. y. sausrų.

| — | Kita vertus, tvaraus ūkininkavimo ir natūralių drėgmės sulaikymo priemonių propagavimas būtų priskiriamas 037 intervencinių priemonių sričiai ir tiesiogiai derėtų su prisitaikymo prie klimato kaitos tikslu. Kad visa priemonė atitiktų 037 srities kriterijus, minėta veikla turėtų dominuoti arba bent jau jos apimtis, mastas ir detalumas turėtų pakankamai įtikinami. |
| --- | --- |

—

Kita vertus, tvaraus ūkininkavimo ir natūralių drėgmės sulaikymo priemonių propagavimas būtų priskiriamas 037 intervencinių priemonių sričiai ir tiesiogiai derėtų su prisitaikymo prie klimato kaitos tikslu. Kad visa priemonė atitiktų 037 srities kriterijus, minėta veikla turėtų dominuoti arba bent jau jos apimtis, mastas ir detalumas turėtų pakankamai įtikinami.

Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga. Ar numatoma, kad dėl priemonės bus daroma žala:

| i) | vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, gerai būklei arba geram ekologiniam potencialui arba |
| --- | --- |

i)

vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, gerai būklei arba geram ekologiniam potencialui arba

| ii) | gerai jūrų vandenų aplinkos būklei? |
| --- | --- |

ii)

gerai jūrų vandenų aplinkos būklei?

X

Nenumatoma, kad dėl priemonė bus daroma žala tausiam vandens ir jūrų išteklių naudojimui ir apsaugai. Priemone siekiama gerinti tausų vandens išteklių naudojimą, visų pirma:

| — | ūkininkai skatinami pereiti prie sausroms atsparesnių augalų ir ūkininkavimo, kuriam reikia mažiau vandens; ūkininkai skatinami imtis priemonių, kuriomis didinama dirvožemio geba išlaikyti drėgmę ir vandens kaupimo ūkyje pajėgumai, |
| --- | --- |

—

ūkininkai skatinami pereiti prie sausroms atsparesnių augalų ir ūkininkavimo, kuriam reikia mažiau vandens; ūkininkai skatinami imtis priemonių, kuriomis didinama dirvožemio geba išlaikyti drėgmę ir vandens kaupimo ūkyje pajėgumai,

| — | įrengiama drėkinimo sistema, kurioje naudojamas regeneruotas vanduo laikantis Vandens pagrindų direktyvos ir iš aplinkos neimama daugiau vandens. Priemonės lėšomis bus investuojama į infrastruktūrą, kuri sudaro sąlygas regeneruotą vandenį saugiai panaudoti žemės ūkio reikmėms. Darant tokias investicijas bus galima naudoti išvalytas komunalines nuotekas netoliese esantiems pasėliams drėkinti ir pasiruošti taikyti neseniai priimtą Reglamentą (ES) 2020/741 dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų, |
| --- | --- |

—

įrengiama drėkinimo sistema, kurioje naudojamas regeneruotas vanduo laikantis Vandens pagrindų direktyvos ir iš aplinkos neimama daugiau vandens. Priemonės lėšomis bus investuojama į infrastruktūrą, kuri sudaro sąlygas regeneruotą vandenį saugiai panaudoti žemės ūkio reikmėms. Darant tokias investicijas bus galima naudoti išvalytas komunalines nuotekas netoliese esantiems pasėliams drėkinti ir pasiruošti taikyti neseniai priimtą Reglamentą (ES) 2020/741 dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų,

| — | investuojama į tvaresnes ir veiksmingesnes drėkinimo sistemas, kurioms reikia mažiau vandens, kaip antai į lokalizuotą drėkinimą. Kartu mažiau maisto medžiagų pateks į požeminius vandenis ir šalia esančius vidaus vandens telkinius, |
| --- | --- |

—

investuojama į tvaresnes ir veiksmingesnes drėkinimo sistemas, kurioms reikia mažiau vandens, kaip antai į lokalizuotą drėkinimą. Kartu mažiau maisto medžiagų pateks į požeminius vandenis ir šalia esančius vidaus vandens telkinius,

| — | jeigu vykdant veiklą reikia imti vandenį iš aplinkos, atitinkama valdžios institucija išduoda vandens ėmimo leidimą, kuriame nustatomos sąlygos, kaip išvengti pablogėjimo, ir užtikrinama, kad ne vėliau nei iki 2027 m., laikantis Vandens pagrindų direktyvos 2000/60/EB reikalavimų, būtų pasiekta paveiktų vandens telkinių gera kiekybinė būklė (požeminiai vandenys) arba gera ekologinė būklė ar potencialas (paviršiniai vandenys), |
| --- | --- |

—

jeigu vykdant veiklą reikia imti vandenį iš aplinkos, atitinkama valdžios institucija išduoda vandens ėmimo leidimą, kuriame nustatomos sąlygos, kaip išvengti pablogėjimo, ir užtikrinama, kad ne vėliau nei iki 2027 m., laikantis Vandens pagrindų direktyvos 2000/60/EB reikalavimų, būtų pasiekta paveiktų vandens telkinių gera kiekybinė būklė (požeminiai vandenys) arba gera ekologinė būklė ar potencialas (paviršiniai vandenys),

| — | atliktas poveikio aplinkai vertinimas pagal PAV direktyvą, nustatyti visi būtini poveikio švelninimo veiksmai ir į juos atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį). |
| --- | --- |

—

atliktas poveikio aplinkai vertinimas pagal PAV direktyvą, nustatyti visi būtini poveikio švelninimo veiksmai ir į juos atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį).

Taršos prevencija ir kontrolė. Ar numatoma, kad dėl priemonės gerokai padidės į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis?

X

Nenumatoma, kad dėl priemonės gerokai padidės į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis, nes:

| — | naudojama itin efektyviai energiją naudojanti įranga arba elektros energija iš atsinaujinančių išteklių, |
| --- | --- |

—

naudojama itin efektyviai energiją naudojanti įranga arba elektros energija iš atsinaujinančių išteklių,

| — | įrengus veiksmingesnes drėkinimo sistemas (kaip paaiškinta pirmiau) sumažės žemės ūkio maisto medžiagų nuotėkis, |
| --- | --- |

—

įrengus veiksmingesnes drėkinimo sistemas (kaip paaiškinta pirmiau) sumažės žemės ūkio maisto medžiagų nuotėkis,

| — | skatinant ūkininkus pereiti prie augalų ir ūkininkavimo, kuriems reikia mažiau vandens, ir ūkiuose sukaupiant daugiau vandens, mažiau jo bus naudojama drėkinimui, |
| --- | --- |

—

skatinant ūkininkus pereiti prie augalų ir ūkininkavimo, kuriems reikia mažiau vandens, ir ūkiuose sukaupiant daugiau vandens, mažiau jo bus naudojama drėkinimui,

| — | bus remiama tvari žemės ūkio praktika, kuriai taikant savo ruožtu reikės mažiau pesticidų, tad bus mažiau teršiamas vanduo ir žemė. |
| --- | --- |

—

bus remiama tvari žemės ūkio praktika, kuriai taikant savo ruožtu reikės mažiau pesticidų, tad bus mažiau teršiamas vanduo ir žemė.

Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas. Ar numatoma, kad priemonė

| i) | bus labai žalinga ekosistemų gerai būklei ir jų atsparumui arba |
| --- | --- |

i)

bus labai žalinga ekosistemų gerai būklei ir jų atsparumui arba

| ii) | žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei? |
| --- | --- |

ii)

žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei?

X

Priemonė neturės žalingo poveikio biologinei įvairovei ir ekosistemoms, nes:

| — | šios priemonės lėšomis remiami drėkinimo projektai nebus įgyvendinami saugomose teritorijose arba nedarys neigiamo poveikio tokių teritorijų apsaugos tikslams. Rūšių trikdymo ar neigiamo poveikio buveinėms už tokių teritorijų ribų ir įrengimo, ir eksploatavimo etapuose bus išvengta imantis būtinų prevencijos ir poveikio švelninimo veiksmų, į kuriuos atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį), |
| --- | --- |

—

šios priemonės lėšomis remiami drėkinimo projektai nebus įgyvendinami saugomose teritorijose arba nedarys neigiamo poveikio tokių teritorijų apsaugos tikslams. Rūšių trikdymo ar neigiamo poveikio buveinėms už tokių teritorijų ribų ir įrengimo, ir eksploatavimo etapuose bus išvengta imantis būtinų prevencijos ir poveikio švelninimo veiksmų, į kuriuos atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį),

| — | atliktas poveikio aplinkai vertinimas pagal PAV direktyvą, nustatyti visi būtini poveikio švelninimo veiksmai ir į juos atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį), |
| --- | --- |

—

atliktas poveikio aplinkai vertinimas pagal PAV direktyvą, nustatyti visi būtini poveikio švelninimo veiksmai ir į juos atsižvelgta rengiant priemonę (žr. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano X puslapį),

| — | ji atitinka Buveinių direktyvos ir Paukščių direktyvos reikalavimus; atliktas vertinimas pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 3 dalį (šiuo konkrečiu atveju jis integruotas į poveikio aplinkai vertinimo procedūrą), parodęs, kad nebus daromas reikšmingas poveikis „Natura 2000“ teritorijoms, |
| --- | --- |

—

ji atitinka Buveinių direktyvos ir Paukščių direktyvos reikalavimus; atliktas vertinimas pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 3 dalį (šiuo konkrečiu atveju jis integruotas į poveikio aplinkai vertinimo procedūrą), parodęs, kad nebus daromas reikšmingas poveikis „Natura 2000“ teritorijoms,

| — | populiarėjant tvariam ūkininkavimui, savo ruožtu reikės mažiau pesticidų, taigi neigiamas poveikis biologinei įvairovei (vabzdžiams, paukščiams, dirvožemio organizmams) bus mažesnis, taip pat gali padidėti auginamų augalų įvairovė, o tai naudinga ir biologinei įvairovei. |
| --- | --- |

—

populiarėjant tvariam ūkininkavimui, savo ruožtu reikės mažiau pesticidų, taigi neigiamas poveikis biologinei įvairovei (vabzdžiams, paukščiams, dirvožemio organizmams) bus mažesnis, taip pat gali padidėti auginamų augalų įvairovė, o tai naudinga ir biologinei įvairovei.

---

(1)  1 Arba, jei nėra išsamaus darniojo transporto plano, iš rengiant projektą atliktos konkrečios sąnaudų ir naudos analizės matyti, kad įgyvendinant projektą per gyvavimo ciklą išmetamas ŠESD kiekis sumažės / nedidės.

(2)  Teršalas – medžiaga, vibracija, šiluma, triukšmas, šviesa ar kitas teršalas ore, vandenyje ar dirvožemyje, kuris gali būti žalinga žmonių sveikatai ar aplinkai.

(3)  Skiriasi priklausomai nuo to, ar variklis yra benzininis ar dyzelinis. Euro 5 ir Euro 6 standartus reglamentuojančiu Reglamentu (EB) Nr. 715/2007 nustatytos automobilių išmetamų reglamentuojamų teršalų kiekio ribinės vertės, visų pirma 80 mg/km azoto oksidų (NOx, t. y. bendro išmetamo NO ir NO2 kiekio) ribinė vertė.

---

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/31

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 58/02)

2021 m. vasario 12 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10142. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10142. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/32

---

Euro kursas (1)

2021 m. vasario 17 d.

(2021/C 58/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2060 |
| JPY | Japonijos jena | 127,94 |
| DKK | Danijos krona | 7,4368 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86960 |
| SEK | Švedijos krona | 10,0413 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0806 |
| ISK | Islandijos krona | 155,80 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,2113 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,883 |
| HUF | Vengrijos forintas | 359,03 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5012 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8750 |
| TRY | Turkijos lira | 8,4348 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5573 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5304 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,3493 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6786 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6028 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 334,77 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 17,8247 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,7886 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5705 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 959,38 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8702 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,433 |
| RUB | Rusijos rublis | 89,0524 |
| THB | Tailando batas | 36,168 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,4771 |
| MXN | Meksikos pesas | 24,4836 |
| INR | Indijos rupija | 87,7940 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2060

JPY

Japonijos jena

127,94

DKK

Danijos krona

7,4368

GBP

Svaras sterlingas

0,86960

SEK

Švedijos krona

10,0413

CHF

Šveicarijos frankas

1,0806

ISK

Islandijos krona

155,80

NOK

Norvegijos krona

10,2113

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,883

HUF

Vengrijos forintas

359,03

PLN

Lenkijos zlotas

4,5012

RON

Rumunijos lėja

4,8750

TRY

Turkijos lira

8,4348

AUD

Australijos doleris

1,5573

CAD

Kanados doleris

1,5304

HKD

Honkongo doleris

9,3493

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6786

SGD

Singapūro doleris

1,6028

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 334,77

ZAR

Pietų Afrikos randas

17,8247

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,7886

HRK

Kroatijos kuna

7,5705

IDR

Indonezijos rupija

16 959,38

MYR

Malaizijos ringitas

4,8702

PHP

Filipinų pesas

58,433

RUB

Rusijos rublis

89,0524

THB

Tailando batas

36,168

BRL

Brazilijos realas

6,4771

MXN

Meksikos pesas

24,4836

INR

Indijos rupija

87,7940

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/33

---

SOCIALINĖS APSAUGOS SISTEMŲ KOORDINAVIMO ADMINISTRACINĖ KOMISIJA

VIDUTINĖS IŠMOKŲ NATŪRA IŠLAIDOS

(2021/C 58/04)

2018 M. VIDUTINĖS IŠMOKŲ NATŪRA IŠLAIDOS

Reglamento (EB) Nr. 987/2009 (1) 64 straipsnio taikymas

| I. | Atlygintinos išmokų natūra, suteiktų 2018 m. šeimos nariams, kurie negyvena toje pačioje valstybėje kaip apdraustasis (kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 883/2004 (2) 17 straipsnyje), sumos bus nustatomos remiantis tokiomis vidutinėmis išlaidomis: | Amžiaus grupė | Per metus | Grynosios mėnesio
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kipras | Jaunesni nei 20 metų | 363,31 EUR | 24,22 EUR |
| 20–64 metų | 368,17 EUR | 24,54 EUR |
| 65 m. ir vyresni | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR |
| Švedija | Jaunesni nei 20 metų | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK |
| 20–64 metų | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK |
| 65 m. ir vyresni | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK |

I.

Amžiaus grupė

Per metus

Grynosios mėnesio

x = 0,20

Kipras

Jaunesni nei 20 metų

363,31 EUR

24,22 EUR

20–64 metų

368,17 EUR

24,54 EUR

65 m. ir vyresni

1 534,74 EUR

102,32 EUR

Švedija

Jaunesni nei 20 metų

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

20–64 metų

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

65 m. ir vyresni

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

| II. | Atlygintinos išmokų natūra, suteiktų 2018 m. pensininkams ir jų šeimos nariams, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 883/2004 24 straipsnio 1 dalyje, 25 ir 26 straipsniuose, sumos bus nustatomos remiantis šiomis vidutinėmis išlaidomis: | Amžiaus grupė | Per metus | Grynosios mėnesio x = 0,20 | Grynosios mėnesio
  x = 0,15  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kipras | Jaunesni nei 20 metų | 363,31 EUR | 24,22 EUR | 25,73 EUR |
| 20–64 metų | 368,17 EUR | 24,54 EUR | 26,08 EUR |
| 65 m. ir vyresni | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR | 108,71 EUR |
| Švedija | Jaunesni nei 20 metų | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK | 1 066,19 SEK |
| 20–64 metų | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK | 1 545,83 SEK |
| 65 m. ir vyresni | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK | 4 713,70 SEK |

II.

Amžiaus grupė

Per metus

Grynosios mėnesio x = 0,20

Grynosios mėnesio

x = 0,15  (3)

Kipras

Jaunesni nei 20 metų

363,31 EUR

24,22 EUR

25,73 EUR

20–64 metų

368,17 EUR

24,54 EUR

26,08 EUR

65 m. ir vyresni

1 534,74 EUR

102,32 EUR

108,71 EUR

Švedija

Jaunesni nei 20 metų

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

1 066,19 SEK

20–64 metų

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

1 545,83 SEK

65 m. ir vyresni

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

4 713,70 SEK

2019 M. VIDUTINĖS IŠMOKŲ NATŪRA IŠLAIDOS

Reglamento (EB) Nr. 987/2009 64 straipsnio taikymas

| I. | Atlygintinos išmokų natūra, suteiktų 2019 m. šeimos nariams, kurie negyvena toje pačioje valstybėje narėje kaip apdraustasis (kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 883/2004 17 straipsnyje), sumos bus nustatomos remiantis tokiomis vidutinėmis išlaidomis: | Amžiaus grupė | Per metus | Grynosios mėnesio
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ispanija | Jaunesni nei 20 metų | 582,28 EUR | 38,82 EUR |
| 20–64 metų | 888,20 EUR | 59,21 EUR |
| 65 m. ir vyresni | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR |

I.

Amžiaus grupė

Per metus

Grynosios mėnesio

x = 0,20

Ispanija

Jaunesni nei 20 metų

582,28 EUR

38,82 EUR

20–64 metų

888,20 EUR

59,21 EUR

65 m. ir vyresni

4 696,52 EUR

313,10 EUR

| II. | Atlygintinos išmokų natūra, suteiktų 2019 m. pensininkams ir jų šeimos nariams, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 883/2004 24 straipsnio 1 dalyje, 25 ir 26 straipsniuose, sumos bus nustatomos remiantis šiomis vidutinėmis išlaidomis: | Amžiaus grupė | Per metus | Grynosios mėnesio x = 0,20 | Grynosios mėnesio
  x = 0,15  (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ispanija | Jaunesni nei 20 metų | 582,28 EUR | 38,82 EUR | 41,24 EUR |
| 20–64 metų | 888,20 EUR | 59,21 EUR | 62,91 EUR |
| 65 m. ir vyresni | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR | 332,67 EUR |

II.

Amžiaus grupė

Per metus

Grynosios mėnesio x = 0,20

Grynosios mėnesio

x = 0,15  (4)

Ispanija

Jaunesni nei 20 metų

582,28 EUR

38,82 EUR

41,24 EUR

20–64 metų

888,20 EUR

59,21 EUR

62,91 EUR

65 m. ir vyresni

4 696,52 EUR

313,10 EUR

332,67 EUR

---

(1)  OL L 284, 2009 10 30, p. 1.

(2)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

(3)  Pensininkams ir jų šeimos nariams skiriamai mėnesinei fiksuotai sumai taikomas sumažinimas yra 15 proc. (x = 0,15), jeigu kompetentinga valstybė narė nėra nurodyta pagrindinio reglamento IV priedo sąraše (Reglamento (EB) Nr. 987/2009 64 straipsnio 3 dalis).

(4)  Pensininkams ir jų šeimos nariams skiriamai mėnesinei fiksuotai sumai taikomas sumažinimas yra 15 proc. (x = 0,15), jeigu kompetentinga valstybė narė nėra nurodyta pagrindinio reglamento IV priedo sąraše (Reglamento (EB) Nr. 987/2009 64 straipsnio 3 dalis).

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/35

---

Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas (1)

(2021/C 58/05)

2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (2) 2 straipsnio 8 punkte nurodytų sienos perėjimo punktų sąrašas skelbiamas atsižvelgiant į valstybių narių pagal Šengeno sienų kodekso 39 straipsnį Komisijai pateiktą informaciją.

Informacija skelbiama Oficialiajame leidinyje, be to, atnaujinamą informaciją galima rasti Migracijos ir vidaus reikalų generalinio direktorato svetainėje.

SIENOS PERĖJIMO PUNKTŲ SĄRAŠAS

VOKIETIJA

OL C 43, 2019 02 04, p. 2 skelbtos informacijos pakeitimas

Šiaurės jūros uostai

| (1) | Baltrum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Bensersiel |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Borkum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Brake |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Büsum |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Buxtehude |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Bremen |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Carolinensiel (Harlesiel) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Elsfleth |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Emden |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Glückstadt |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Greetsiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Großensiel |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Hamburg |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Herbrum |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Helgoland |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Hooksiel |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Horumersiel |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Husum |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Juist |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Langeoog |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Leer |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Lemwerder |
| --- | --- |

(30)

| (31) | List/Sylt |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Norddeich |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Nordenham |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Norderney |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Otterndorf |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Papenburg |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Spiekeroog |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Stade |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Stadersand |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Varel |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Wangerooge |
| --- | --- |

(42)

| (43) | Wedel |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Weener |
| --- | --- |

(44)

| (45) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(47)

Baltijos jūros uostai

| (1) | Eckernförde |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jägersberg (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kiel (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kiel-Holtenau (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Neustadt (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Puttgarden |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Rendsburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Rostock-Hafen (Zusammenlegung Häfen Warnemünde und Rostock-Überseehafen) |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Sassnitz |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Stralsund |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Surendorf |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Vierow |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wismar |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Wolgast |
| --- | --- |

(21)

Oderio uostai

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Oro uostai, aerodromai

BADENO-VIURTEMBERGO FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Heubach (Krs. Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mannheim-City |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

BAVARIJOS FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Landsberg/Lech |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Lechfeld |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(12)

| (13) | München „Franz Joseph Strauß“ |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Neuburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nürnberg |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Roth |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

(18)

BERLYNO FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

(1)

BRANDENBURGO FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Berlin Brandenburg „Willy Brandt“ |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

BREMENO FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Bremen |
| --- | --- |

(1)

HAMBURGO FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Hamburg |
| --- | --- |

(1)

HESENO FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Egelsbach |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

MEKLENBURGO-POMERANIJOS FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

ŽEMUTINĖS SAKSONIJOS FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Celle |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Diepholz |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Emden |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Fassberg |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Hannover |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Jever |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Norderney |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nordholz |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nordhorn-Lingen |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Wangerooge |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wunstorf |
| --- | --- |

(20)

ŠIAURĖS REINO-VESTFALIJOS FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

REINO KRAŠTO-PFALCO FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ramstein (US-Air Base) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Spangdahlem (US-Air Base) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

SARO KRAŠTO FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

SAKSONIJOS FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Dresden |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

SAKSONIJOS-ANHALTO FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

ŠLĖZVIGO-HOLŠTEINO FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

TIURINGIJOS FEDERALINĖJE ŽEMĖJE

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

(2)

LIETUVA

OL C 126, 2015 4 18, p. 10 skelbtos informacijos pakeitimas

LIETUVA – BALTARUSIJA

Sausumos sienos

| (1) | Kena – Gudagojis (geležinkelis) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Stasylos – Benekainys (geležinkelis) |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Lavoriškės – Kotlovka |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Medininkai – Kamenyj Log |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Šalčininkai – Benekainys |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Raigardas – Privalka |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Švendubrė – Privalka (upė) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Tverečius – Vidžiai |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Šumskas – Loša |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Vilniaus geležinkelio stotis (geležinkelis) |
| --- | --- |

(10)

Vietinis eismas per sieną

| (1) | Adutiškis – Moldevičiai |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Papelekis – Lentupis |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Norviliškės – Pickūnai |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Krakūnai – Geranainys |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Eišiškės – Dotiškės |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Rakai – Petiulevcai |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Latežeris – Pariečė |
| --- | --- |

(7)

LIETUVA – RUSIJOS FEDERACIJA

Sausumos sienos

| (1) | Jurbarkas – Sovetsk (upė) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kybartai – Černyševskoje |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kybartai – Nesterov (geležinkelis) |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Nida – Morskoje |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Nida – Rybačyj (upė) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Rambynas – Dubki |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Pagėgiai – Sovetsk (geležinkelis) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Panemunė – Sovetsk |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ramoniškiai – Pograničnyj* |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Rusnė – Sovetsk (upė) |
| --- | --- |

(10)

| * | Punktai atviri tik Lietuvos Respublikos ir Rusijos Federacijos gyventojams pagal 1995 m. vasario 24 d. Lietuvos Respublikos ir Rusijos Federacijos Vyriausybių susitarimo dėl Lietuvos Respublikos ir Rusijos Federacijos sienos perėjimo punktų (1 straipsnio 1 dalies 1.2 punkto d papunktis). |
| --- | --- |

*

Jūrų sienos

| (1) | Klaipėdos valstybinis jūrų uostas (Molo, Pilies ir Malkų įlankos sienos perėjimo punktai) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Būtingės naftos terminalas |
| --- | --- |

(2)

Oro sienos

| (1) | Vilniaus oro uostas |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kauno oro uostas |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Palangos oro uostas |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zoknių oro uostas |
| --- | --- |

(4)

VENGRIJA

OL C 341, 2015 10 16, p. 19 skelbtos informacijos pakeitimas

VENGRIJA – KROATIJA

Sausumos

| (1) | Barcs – Terezino Polje |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Beremend – Baranjsko Petrovo Selo |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Berzence – Gola |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Drávaszabolcs – Donji Miholjac |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Drávaszabolcs (upė, pateikus prašymą)* |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Gyékényes – Koprivnica (geležinkelis) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Letenye – Goričan I |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Letenye – Goričan II (greitkelis) |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Magyarboly – Beli Manastir (geležinkelis) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mohács (upė) |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Murakeresztúr – Kotoriba (geležinkelis) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Udvar – Dubosevica |
| --- | --- |

(12)

VENGRIJA – SERBIJA

Sausumos

| (1) | Ásotthalom – Backi Vinograd* |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Bácsalmás – Bajmok* |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hercegszántó – Bački Breg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Kelebia – Subotica (geležinkelis) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mohács (upė) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Röszke–Horgoš (Horgos) (plentas, skirtas toms tarptautinio susisiekimo transporto priemonėms, kurioms neleidžiama kirsti sienos greitkeliu, taip pat pėstiesiems ir dviratininkams)* |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Röszke – Horgoš (greitkelis) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Röszke – Horgoš (geležinkelis) |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Szeged (upė)* |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Tiszasziget – Đjala (Gyála)* |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Tompa – Kelebija |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Kübekháza – Rabe* |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Bácsszentgyörgy – Rastina* |
| --- | --- |

(13)

VENGRIJA – RUMUNIJA

Sausumos

| (1) | Ágerdőmajor (Tiborszállás) – Carei (geležinkelis) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ártánd – Borş |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Battonya – Turnu |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Biharkeresztes – Episcopia Bihorului (geležinkelis) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Csanádpalota – Nădlac (greitkelis) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Csengersima – Petea |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Gyula – Vărşand |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Kiszombor – Cenad |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Kötegyán – Salonta (geležinkelis) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Létavértes – Sǎcuieni** |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Lőkösháza – Curtici (geležinkelis) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Méhkerék – Salonta |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nagylak – Nădlac (plentas) |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nyírábrány – Valea Lui Mihai (geležinkelis) |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nyírábrány – Valea Lui Mihai |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Vállaj – Urziceni |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Nagykereki – Borș II. (greitkelis) |
| --- | --- |

(17)

VENGRIJA – UKRAINA

Sausumos

| (1) | Barabás – Kosino* |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Beregsurány – Luzhanka |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Eperjeske – Salovka (geležinkelis) |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lónya – Dzvinkove*** |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Tiszabecs – Vylok |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Záhony – Čop (geležinkelis) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Záhony – Čop |
| --- | --- |

(7)

Oro erdvės

Tarptautiniai oro uostai

| (1) | Budapešto Ferenco Listo tarptautinis oro uostas |
| --- | --- |

(1)

Budapešto Ferenco Listo tarptautinis oro uostas

| (2) | Debreceno oro uostas |
| --- | --- |

(2)

Debreceno oro uostas

| (3) | Šermelėko oro uostas |
| --- | --- |

(3)

Šermelėko oro uostas

Maži tarptautiniai oro uostai (pateikus prašymą):

| (1) | Békéscsaba |
| --- | --- |

(1)

Békéscsaba

| (2) | Budaörs |
| --- | --- |

(2)

Budaörs

| (3) | Fertőszentmiklós |
| --- | --- |

(3)

Fertőszentmiklós

| (4) | Győr-Pér |
| --- | --- |

(4)

Győr-Pér

| (5) | Kecskemét |
| --- | --- |

(5)

Kecskemét

| (6) | Nyíregyháza |
| --- | --- |

(6)

Nyíregyháza

| (7) | Pápa |
| --- | --- |

(7)

Pápa

| (8) | Pécs-Pogány |
| --- | --- |

(8)

Pécs-Pogány

| (9) | Siófok-Balatonkiliti |
| --- | --- |

(9)

Siófok-Balatonkiliti

| (10) | Szeged |
| --- | --- |

(10)

Szeged

| (11) | Szolnok |
| --- | --- |

(11)

Szolnok

| * | 7.00–19.00 |
| --- | --- |

*

| ** | 6.00–22.00 |
| --- | --- |

**

| *** | 7.00–18.00 |
| --- | --- |

***

ŠVEDIJA

OL C 316, 2007 12 28, p. 1 skelbtos informacijos pakeitimas

Oro sienos

Tarptautiniai oro uostai

| Oro uostas | Savivaldybė |
| --- | --- |
| Arlanda | Sigtuna |
| Arvidsjaur | Arvidsjaur |
| Bromma | Stockholm |
| Dala Airport | Borlänge |
| Göteborg City Airport | Göteborg |
| Göteborg/Landvetter | Härryda |
| Halmstad | Halmstad |
| Jönköping | Jönköping |
| Kalmar | Kalmar |
| Karlstad | Karlstad |
| Kiruna | Kiruna |
| Kristianstad-Everöd | Kristianstad |
| Malmö-Sturup | Svedala |
| Norrköping | Norrköping |
| Linköping | Linköping |
| Luleå-Kallax | Luleå |
| Pajala-Ylläs | Pajala |
| Ronneby/Kallinge | Ronneby |
| Scandinavian Mountains Airport | Malung-Sälen |
| Stockholm-Skavsta | Nyköping |
| Sundsvall-Härnösand | Timrå |
| Umeå | Umeå |
| Visby | Gotland |
| Västerås-Hässlö | Västerås |
| Växjö | Växjö |
| Örebro | Örebro |
| Östersund | Östersund |

Oro uostas

Savivaldybė

Arlanda

Sigtuna

Arvidsjaur

Arvidsjaur

Bromma

Stockholm

Dala Airport

Borlänge

Göteborg City Airport

Göteborg

Göteborg/Landvetter

Härryda

Halmstad

Halmstad

Jönköping

Jönköping

Kalmar

Kalmar

Karlstad

Karlstad

Kiruna

Kiruna

Kristianstad-Everöd

Kristianstad

Malmö-Sturup

Svedala

Norrköping

Norrköping

Linköping

Linköping

Luleå-Kallax

Luleå

Pajala-Ylläs

Pajala

Ronneby/Kallinge

Ronneby

Scandinavian Mountains Airport

Malung-Sälen

Stockholm-Skavsta

Nyköping

Sundsvall-Härnösand

Timrå

Umeå

Umeå

Visby

Gotland

Västerås-Hässlö

Västerås

Växjö

Växjö

Örebro

Örebro

Östersund

Östersund

Aerodromai

| Oro uostas | Savivaldybė |
| --- | --- |
| Rörberg | Gävle |
| Skellefteå | Skellefteå |
| Skövde | Skövde |
| Trollhättan/Vänersborg | Vänersborg |
| Ängelholm | Ängelholm |
| Örnsköldsvik | Örnsköldsvik |

Oro uostas

Savivaldybė

Rörberg

Gävle

Skellefteå

Skellefteå

Skövde

Skövde

Trollhättan/Vänersborg

Vänersborg

Ängelholm

Ängelholm

Örnsköldsvik

Örnsköldsvik

Jūrų sienos

| Uostas | Savivaldybė |
| --- | --- |
| Bergkvara | Torsås |
| Borgholm | Borgholm |
| Ekenäs | Ronneby |
| Falkenberg | Falkenberg |
| Furusund | Norrtälje |
| Grönhögen | Mörbylånga |
| Gävle hamnar | Gävle |
| Göta kanal Söderköping | Söderköping |
| Göteborgs hamnar | Göteborg |
| Halmstad | Halmstad |
| Handelshamnen | Karlskrona |
| Hargshamn | Östhammar |
| Harnäs–Skutskär | Älvkarleby |
| Helsingborgs hamn | Helsingborg |
| Herrvik | Gotland |
| Holmsund | Umeå |
| Hudiksvalls hamnar | Hudiksvall |
| Husums hamn | Örnsköldsvik |
| Härnösands hamnar | Härnösand |
| Kalix hamn, Karlsborg | Kalix |
| Kalmar | Kalmar |
| Kapellskär | Norrtälje |
| Karlshamns hamnar | Karlshamn |
| Karlstad | Karlstad |
| Kramfors hamnar | Kramfors |
| Landskrona | Landskrona |
| Luleå hamn | Luleå |
| Lysekil | Lysekil |
| Malmö | Malmö |
| Mönsterås | Mönsterås |
| Norrköpings hamn | Norrköping |
| Nynäshamn | Nynäshamn |
| Oskarshamn | Oskarshamn |
| Oxelösund | Oxelösund |
| Piteå hamn | Piteå |
| Ronehamn | Gotland |
| Ronneby hamn | Ronneby |
| Saltö fiskhamn | Karlskrona |
| Sandhamn | Värmdö |
| Simrishamn | Simrishamn |
| Skelleftehamn | Skellefteå |
| Slite | Gotland |
| Sternö vindhamn | Karlshamn |
| Stillerydshamnen | Karlshamn |
| Stockholms hamnar | Stokholmas |
| Strömstad | Strömstad |
| Sundsvalls hamnar | Sundsvall |
| Söderhamns hamnar | Söderhamn |
| Södertälje | Södertälje |
| Sölvesborgs hamn | Sölvesborg |
| Timrå hamnar | Timrå |
| Trelleborg | Trelleborg |
| Varberg | Varberg |
| Verköhamnen | Karlskrona |
| Visby | Gotland |
| Västervik | Västervik |
| Ystad | Ystad |
| Åhus | Kristianstad |
| Öregrund | Östhammar |
| Örnsköldsviks hamnar | Örnsköldsvik |

Uostas

Savivaldybė

Bergkvara

Torsås

Borgholm

Borgholm

Ekenäs

Ronneby

Falkenberg

Falkenberg

Furusund

Norrtälje

Grönhögen

Mörbylånga

Gävle hamnar

Gävle

Göta kanal Söderköping

Söderköping

Göteborgs hamnar

Göteborg

Halmstad

Halmstad

Handelshamnen

Karlskrona

Hargshamn

Östhammar

Harnäs–Skutskär

Älvkarleby

Helsingborgs hamn

Helsingborg

Herrvik

Gotland

Holmsund

Umeå

Hudiksvalls hamnar

Hudiksvall

Husums hamn

Örnsköldsvik

Härnösands hamnar

Härnösand

Kalix hamn, Karlsborg

Kalix

Kalmar

Kalmar

Kapellskär

Norrtälje

Karlshamns hamnar

Karlshamn

Karlstad

Karlstad

Kramfors hamnar

Kramfors

Landskrona

Landskrona

Luleå hamn

Luleå

Lysekil

Lysekil

Malmö

Malmö

Mönsterås

Mönsterås

Norrköpings hamn

Norrköping

Nynäshamn

Nynäshamn

Oskarshamn

Oskarshamn

Oxelösund

Oxelösund

Piteå hamn

Piteå

Ronehamn

Gotland

Ronneby hamn

Ronneby

Saltö fiskhamn

Karlskrona

Sandhamn

Värmdö

Simrishamn

Simrishamn

Skelleftehamn

Skellefteå

Slite

Gotland

Sternö vindhamn

Karlshamn

Stillerydshamnen

Karlshamn

Stockholms hamnar

Stokholmas

Strömstad

Strömstad

Sundsvalls hamnar

Sundsvall

Söderhamns hamnar

Söderhamn

Södertälje

Södertälje

Sölvesborgs hamn

Sölvesborg

Timrå hamnar

Timrå

Trelleborg

Trelleborg

Varberg

Varberg

Verköhamnen

Karlskrona

Visby

Gotland

Västervik

Västervik

Ystad

Ystad

Åhus

Kristianstad

Öregrund

Östhammar

Örnsköldsviks hamnar

Örnsköldsvik

ŠVEICARIJA

OL C 411, 2017 12 2, p. 10 skelbtos informacijos pakeitimas

Oro uostai

| (1) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Genève-Cointrin |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Zurich |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Saint-Gall-Altenrhein SG |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Berne-Belp |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Granges |
| --- | --- |

(6)

| (7) | La-Chaux-de-Fond-Les Eplatures |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lausanne-La Blécherette |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Locarno-Magadino |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lugano-Agno |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Samedan |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Sion |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Buochs* |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Emmen* |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Mollis* |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Saanen* |
| --- | --- |

(16)

| (17) | St. Stephan* |
| --- | --- |

(17)

| * | Kaip sienos perėjimo punktas gali būti naudojamas tik išimtiniais atvejais, jei vietoje esanti kontrolės institucija yra iš anksto išdavusi individualų leidimą. |
| --- | --- |

*

Paaiškinimas:

žvaigždute (*) pažymėtuose sienos perėjimo punktuose nėra nuolat budinčių sienų kontrolės institucijų pareigūnų. Šiais sienos perėjimo punktais norint atvykti iš Šengeno erdvės (ar į ją išvykti) galima naudotis tik išimtiniais atvejais, jei pagal 2018 m. rugpjūčio 15 d. potvarkio dėl atvykimo ir vizų išdavimo 29 straipsnio 3 dalį (OEV, RS 142.204) kompetentingos kontrolės institucijos iš anksto yra išdavusios individualų leidimą.

Anksčiau skelbtos informacijos sąrašas

OL C 316, 2007 12 28, p. 1.

OL C 134, 2008 5 31, p. 16.

OL C 177, 2008 7 12, p. 9.

OL C 200, 2008 8 6, p. 10.

OL C 331, 2008 12 31, p. 13.

OL C 3, 2009 1 8, p. 10.

OL C 37, 2009 2 14, p. 10.

OL C 64, 2009 3 19, p. 20.

OL C 99, 2009 4 30, p. 7.

OL C 229, 2009 9 23, p. 28.

OL C 263, 2009 11 5, p. 22.

OL C 298, 2009 12 8, p. 17.

OL C 74, 2010 3 24, p. 13.

OL C 326, 2010 12 3, p. 17.

OL C 355, 2010 12 29, p. 34.

OL C 22, 2011 1 22, p. 22.

OL C 37, 2011 2 5, p. 12.

OL C 149, 2011 5 20, p. 8.

OL C 190, 2011 6 30, p. 17.

OL C 203, 2011 7 9, p. 14.

OL C 210, 2011 7 16, p. 30.

OL C 271, 2011 9 14, p. 18.

OL C 356, 2011 12 6, p. 12.

OL C 111, 2012 4 18, p. 3.

OL C 183, 2012 6 23, p. 7.

OL C 313, 2012 10 17, p. 11.

OL C 394, 2012 12 20, p. 22.

OL C 51, 2013 2 22, p. 9.

OL C 167, 2013 6 13, p. 9.

OL C 242, 2013 8 23, p. 2.

OL C 275, 2013 9 24, p. 7.

OL C 314, 2013 10 29, p. 5.

OL C 324, 2013 11 9, p. 6.

OL C 57, 2014 2 28, p. 4.

OL C 167, 2014 6 4, p. 9.

OL C 244, 2014 7 26, p. 22.

OL C 332, 2014 9 24, p. 12.

OL C 420, 2014 11 22, p. 9.

OL C 72, 2015 2 28, p. 17.

OL C 126, 2015 4 18, p. 10.

OL C 229, 2015 7 14, p. 5.

OL C 341, 2015 10 16, p. 19.

OL C 84, 2016 3 4, p. 2.

OL C 236, 2016 6 30, p. 6.

OL C 278, 2016 7 30, p. 47.

OL C 331, 2016 9 9, p. 2.

OL C 401, 2016 10 29, p. 4.

OL C 484, 2016 12 24, p. 30.

OL C 32, 2017 2 1, p. 4.

OL C 74, 2017 3 10, p. 9.

OL C 120, 2017 4 13, p. 17.

OL C 152, 2017 5 16, p. 5.

OL C 411, 2017 12 2, p. 10.

OL C 31, 2018 1 27, p. 12.

OL C 261, 2018 7 25, p. 6.

OL C 264, 2018 7 26, p. 8.

OL C 368, 2018 10 11, p. 4.

OL C 459, 2018 12 20, p. 40.

OL C 43, 2019 2 4, p. 2.

OL C 64, 2020 2 27, p. 6.

---

(1)  Anksčiau skelbtos informacijos sąrašas pateikiamas šio atnaujinimo pabaigoje.

(2)  OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros taryba

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/50

---

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2021/C 58/06)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2020 m. spalio 15 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 85649 |
| Sprendimo Nr. | 118/20/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Pavadinimas | COVID-19. Oro transporto bendrovėms skirtos garantijų schemos taikymo laikotarpio pratęsimas |
| Teisinis pagrindas | Parlamento sprendimas, kuriuo leidžiama taikyti garantijų schemą pagal ministerijos pasiūlytas sąlygas |
| Priemonės rūšis | Schema |
| Tikslas | Garantijų schemos tikslas – sumažinti likvidumo trūkumą, su kuriuo susiduria oro transporto sektorius, ir užtikrinti, kad dėl COVID-19 protrūkio atsiradę sutrikimai nepakenktų oro transporto bendrovių gyvybingumui. |
| Pagalbos forma | Valstybės garantijos |
| Biudžetas | Numatomas biudžetas – 6 mlrd. NOK. |
| Trukmė | 2020 m. gruodžio 31 d. |
| Ekonomikos sektoriai | Oro transporto sektorius |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | GIEK, Norvegijos eksporto kreditų garantijų agentūra |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEGIJA |

Sprendimo priėmimo data

2020 m. spalio 15 d.

Bylos Nr.

85649

Sprendimo Nr.

118/20/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Pavadinimas

COVID-19. Oro transporto bendrovėms skirtos garantijų schemos taikymo laikotarpio pratęsimas

Teisinis pagrindas

Parlamento sprendimas, kuriuo leidžiama taikyti garantijų schemą pagal ministerijos pasiūlytas sąlygas

Priemonės rūšis

Schema

Tikslas

Garantijų schemos tikslas – sumažinti likvidumo trūkumą, su kuriuo susiduria oro transporto sektorius, ir užtikrinti, kad dėl COVID-19 protrūkio atsiradę sutrikimai nepakenktų oro transporto bendrovių gyvybingumui.

Pagalbos forma

Valstybės garantijos

Biudžetas

Numatomas biudžetas – 6 mlrd. NOK.

Trukmė

2020 m. gruodžio 31 d.

Ekonomikos sektoriai

Oro transporto sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

GIEK, Norvegijos eksporto kreditų garantijų agentūra

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEGIJA

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/51

---

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2021/C 58/07)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2020 m. lapkričio 12 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 85837 |
| Sprendimo Nr. | 132/20/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Regionas | Visa Norvegijos teritorija |
| Pavadinimas | COVID-19 – Prekybos kredito draudimo portfelio garantija |
| Teisinis pagrindas | Parlamento rezoliucija (Stortingsvedtak) dėl 2020 m. nacionalinio biudžeto pakeitimo – „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021“ (dar nepriimta) |
| Priemonės rūšis | Schema |
| Tikslas | Atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją užtikrinti prekybos kredito draudimo rinkos veikimą |
| Pagalbos forma | Garantijos |
| Biudžetas | 19,820 mlrd. NOK garantijų |
| Taikymo trukmė | iki 2021 m. birželio 30 d. |
| Ekonomikos sektoriai | Prekybos kredito draudimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | GIEK |
| Postboks 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEGIJA |

Sprendimo priėmimo data

2020 m. lapkričio 12 d.

Bylos Nr.

85837

Sprendimo Nr.

132/20/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Regionas

Visa Norvegijos teritorija

Pavadinimas

COVID-19 – Prekybos kredito draudimo portfelio garantija

Teisinis pagrindas

Parlamento rezoliucija (Stortingsvedtak) dėl 2020 m. nacionalinio biudžeto pakeitimo – „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021“ (dar nepriimta)

Priemonės rūšis

Schema

Tikslas

Atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją užtikrinti prekybos kredito draudimo rinkos veikimą

Pagalbos forma

Garantijos

Biudžetas

19,820 mlrd. NOK garantijų

Taikymo trukmė

iki 2021 m. birželio 30 d.

Ekonomikos sektoriai

Prekybos kredito draudimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

GIEK

Postboks 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEGIJA

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/52

---

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2021/C 58/08)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2020 m. lapkričio 12 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 85836 |
| Sprendimo Nr. | 133/20/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | 4-asis COVID-19 garantijų schemos pakeitimas |
| Teisinis pagrindas | Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490 |
| Priemonės rūšis | Schema |
| Tikslas | Užtikrinti, kad įmonės, dėl COVID-19 protrūkio susidūrusios su netikėtu likvidumo trūkumu, galėtų užsitikrinti likvidumą |
| Pagalbos forma | Valstybės garantijos |
| Biudžetas | 50 mlrd. NOK (iš dalies pakeistai schemai) |
| Taikymo trukmė | 2020 m. kovo 26 d. – 2021 m. birželio 30 d. |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | GIEK (Norvegijos eksporto kreditų garantijų agentūra) |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEGIJA |

Sprendimo priėmimo data

2020 m. lapkričio 12 d.

Bylos Nr.

85836

Sprendimo Nr.

133/20/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

4-asis COVID-19 garantijų schemos pakeitimas

Teisinis pagrindas

Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490

Priemonės rūšis

Schema

Tikslas

Užtikrinti, kad įmonės, dėl COVID-19 protrūkio susidūrusios su netikėtu likvidumo trūkumu, galėtų užsitikrinti likvidumą

Pagalbos forma

Valstybės garantijos

Biudžetas

50 mlrd. NOK (iš dalies pakeistai schemai)

Taikymo trukmė

2020 m. kovo 26 d. – 2021 m. birželio 30 d.

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

GIEK (Norvegijos eksporto kreditų garantijų agentūra)

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEGIJA

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/53

---

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2021/C 58/09)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2020 m. spalio 28 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 85631 |
| Sprendimo Nr. | 123/20/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Pavadinimas | Dotacijų vietos transliacijoms schema |
| Teisinis pagrindas | 2016 m. vasario 19 d. Reglamentas Nr. 166 dėl dotacijų vietos transliacijoms |
| Priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Žiniasklaidos pliuralizmas, žodžio laisvė ir vietos transliacijų demokratinės funkcijos stiprinimas |
| Pagalbos forma | Dotacija |
| Biudžetas | 22 mln. NOK per metus |
| Intensyvumas | 80 % |
| Trukmė | Nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2026 m. gruodžio 31 d. |
| Ekonomikos sektoriai | Žiniasklaida |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Norvegijos žiniasklaidos priežiūros institucija |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORVEGIJA |

Sprendimo priėmimo data

2020 m. spalio 28 d.

Bylos Nr.

85631

Sprendimo Nr.

123/20/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Pavadinimas

Dotacijų vietos transliacijoms schema

Teisinis pagrindas

2016 m. vasario 19 d. Reglamentas Nr. 166 dėl dotacijų vietos transliacijoms

Priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Žiniasklaidos pliuralizmas, žodžio laisvė ir vietos transliacijų demokratinės funkcijos stiprinimas

Pagalbos forma

Dotacija

Biudžetas

22 mln. NOK per metus

Intensyvumas

80 %

Trukmė

Nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2026 m. gruodžio 31 d.

Ekonomikos sektoriai

Žiniasklaida

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Norvegijos žiniasklaidos priežiūros institucija

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORVEGIJA

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/54

---

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2021/C 58/10)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2020 m. lapkričio 11 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 85838 |
| Sprendimo Nr. | 131/20/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Pavadinimas | 2021 m. pagal regionus diferencijuotos socialinio draudimo įmokos |
| Teisinis pagrindas | Metinis Parlamento nutarimas dėl socialinio draudimo įmokų tarifų ir kt. ir 1997 m. vasario 28 d. Įstatymo Nr. 19 dėl nacionalinės draudimo sistemos (Folketrygdloven) 23-2 straipsnis |
| Priemonės rūšis | Schema |
| Tikslas | Regioninė pagalba |
| Pagalbos forma | Mokesčių sumažinimas |
| Intensyvumas | nuo 3,1 iki 12,4 |
| Taikymo trukmė | 2021 01 01 – 2021 12 31 |
| Ekonomikos sektoriai | Horizontalioji valstybės pagalba. Visi sektoriai, kurie atitinka 2014–2021 m. regioninės pagalbos teikimo gairėse nustatytus kriterijus |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Norvegijos Vyriausybė |

Sprendimo priėmimo data

2020 m. lapkričio 11 d.

Bylos Nr.

85838

Sprendimo Nr.

131/20/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Pavadinimas

2021 m. pagal regionus diferencijuotos socialinio draudimo įmokos

Teisinis pagrindas

Metinis Parlamento nutarimas dėl socialinio draudimo įmokų tarifų ir kt. ir 1997 m. vasario 28 d. Įstatymo Nr. 19 dėl nacionalinės draudimo sistemos (Folketrygdloven) 23-2 straipsnis

Priemonės rūšis

Schema

Tikslas

Regioninė pagalba

Pagalbos forma

Mokesčių sumažinimas

Intensyvumas

nuo 3,1 iki 12,4

Taikymo trukmė

2021 01 01 – 2021 12 31

Ekonomikos sektoriai

Horizontalioji valstybės pagalba. Visi sektoriai, kurie atitinka 2014–2021 m. regioninės pagalbos teikimo gairėse nustatytus kriterijus

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Norvegijos Vyriausybė

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/55

---

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2021/C 58/11)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2020 m. spalio 19 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 85613 |
| Sprendimo Nr. | 119/20/COL |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Regionas | Vestfold og Telemark |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | COVID-19 sukeltos žalos atlyginimas įmonei „Dyrsku’n Arrangement AS“ |
| Teisinis pagrindas | Žemės ūkio ir maisto ministerijos raštas dėl lėšų skyrimo įmonei „Dyrsku’n Arrangement AS“, kuriuo įgyvendinamas 2020 m. spalio 9 d. Norvegijos Parlamento sprendimo dėl 11,2 mln. NOK valstybės pagalbos skyrimo tikslas |
| Priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Ypatingo įvykio sukeltos žalos atlyginimas |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | 11,2 mln. NOK |
| Intensyvumas | 68,70 % (apytiksliai) |
| Ekonomikos sektoriai | Posėdžių ir verslo renginių organizavimas; poilsinių transporto priemonių, priekabų aikštelių ir stovyklaviečių veikla; kita apgyvendinimo veikla. |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Žemės ūkio ir maisto ministerija |
| Postboks 8007 Dep. |
| N-0030 Oslo |
| NORVEGIJA |

Sprendimo priėmimo data

2020 m. spalio 19 d.

Bylos Nr.

85613

Sprendimo Nr.

119/20/COL

ELPA valstybė

Norvegija

Regionas

Vestfold og Telemark

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

COVID-19 sukeltos žalos atlyginimas įmonei „Dyrsku’n Arrangement AS“

Teisinis pagrindas

Žemės ūkio ir maisto ministerijos raštas dėl lėšų skyrimo įmonei „Dyrsku’n Arrangement AS“, kuriuo įgyvendinamas 2020 m. spalio 9 d. Norvegijos Parlamento sprendimo dėl 11,2 mln. NOK valstybės pagalbos skyrimo tikslas

Priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Ypatingo įvykio sukeltos žalos atlyginimas

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

11,2 mln. NOK

Intensyvumas

68,70 % (apytiksliai)

Ekonomikos sektoriai

Posėdžių ir verslo renginių organizavimas; poilsinių transporto priemonių, priekabų aikštelių ir stovyklaviečių veikla; kita apgyvendinimo veikla.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Žemės ūkio ir maisto ministerija

Postboks 8007 Dep.

N-0030 Oslo

NORVEGIJA

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/56

---

Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų

(2021/C 58/12)

ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:

| Sprendimo priėmimo data | 2020 m. lapkričio 6 d. |
| --- | --- |
| Bylos Nr. | 85844 |
| Sprendimo Nr. | 129/20/COL |
| ELPA valstybė | Islandija |
| Pavadinimas | COVID-19. Dotacijos už parastas pajamas |
| Teisinis pagrindas | Aktas dėl pagalbos įmonėms, praradusioms pajamų dėl koronaviruso pandemijos (t. y. lög um tekjufallsstyrki) |
| Priemonės rūšis | Tiesioginės dotacijos |
| Tikslas | Tikslas – išlaikyti užimtumo ir ekonominės veiklos lygį Islandijoje remiant įmones, kurios dėl COVID-19 protrūkio ir nustatytų kovos su viruso plitimu priemonių laikinai prarado pajamų. |
| Pagalbos forma | Tiesioginės dotacijos |
| Biudžetas | 23,3 mlrd. ISK |
| Trukmė | Iki 2021 m. gegužės 1 d. |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Islandijos mokesčių ir muitų departamentas |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavík |
| Islandija |

Sprendimo priėmimo data

2020 m. lapkričio 6 d.

Bylos Nr.

85844

Sprendimo Nr.

129/20/COL

ELPA valstybė

Islandija

Pavadinimas

COVID-19. Dotacijos už parastas pajamas

Teisinis pagrindas

Aktas dėl pagalbos įmonėms, praradusioms pajamų dėl koronaviruso pandemijos (t. y. lög um tekjufallsstyrki)

Priemonės rūšis

Tiesioginės dotacijos

Tikslas

Tikslas – išlaikyti užimtumo ir ekonominės veiklos lygį Islandijoje remiant įmones, kurios dėl COVID-19 protrūkio ir nustatytų kovos su viruso plitimu priemonių laikinai prarado pajamų.

Pagalbos forma

Tiesioginės dotacijos

Biudžetas

23,3 mlrd. ISK

Trukmė

Iki 2021 m. gegužės 1 d.

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Islandijos mokesčių ir muitų departamentas

Tryggvagata 19

101 Reykjavík

Islandija

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/57

---

PRANEŠIMAS APIE VIEŠĄJĮ KONKURSĄ

(2021/C 58/13)

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) rengia šį viešąjį konkursą:

EPSO/AST/148/21

Toliau išvardytų kalbų KOREKTORIAI / REDAKTORIAI (AST 3):

graikų (EL), ispanų (ES), estų (ET), airių (GA), italų (IT) ir portugalų (PT)

Pranešimas apie konkursą 24 kalbomis skelbiamas 2021 m. vasario 18 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje C 58 A.

Daugiau informacijos galima rasti EPSO svetainėje https://epso.europa.eu/.

---

TEISINĖS PROCEDŪROS

ELPA Teismas

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/58

---

Borgartingo apeliacinio teismo (Borgarting Lagmannsrett) prašymas ELPA teismui dėl patariamosios nuomonės baudžiamojoje byloje prieš P

(Byla E-15/20)

(2021/C 58/14)

2020 m. spalio 16 d. raštu Borgartingo apeliacinis teismas (Borgarting Lagmannsrett) ELPA teismui pateikė prašymą (jį Teismo kanceliarija gavo 2020 m. spalio 21 d.) dėl patariamosios nuomonės baudžiamojoje byloje prieš P šiais klausimais:

1 klausimas

Ar pagal EEE susitarimo 3 straipsnį ir 7 straipsnio a punktą, juos taikant kartu su Reglamentu (EB) Nr. 883/2004, ypač jo 4, 5 ir 7 straipsniais, juos taikant kartu su 6 skyriumi, draudžiama nacionalinė sistema, pagal kurią:

| a) | bedarbio išmoka taikoma su sąlyga, kad bedarbis būna (oppholder seg) Norvegijoje (žr. Nacionalinio draudimo įstatymo 4-2 straipsnį), ir |
| --- | --- |

a)

bedarbio išmoka taikoma su sąlyga, kad bedarbis būna (oppholder seg) Norvegijoje (žr. Nacionalinio draudimo įstatymo 4-2 straipsnį), ir

| b) | leidimas netaikyti reikalavimo būti Norvegijoje, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 883/2004 64 straipsnio nuostatas, yra numatytas nacionalinėse bedarbio išmokų taisyklėse ir taip pat įgyvendintas reglamento perkėlimo į nacionalinę teisę aktu? |
| --- | --- |

b)

leidimas netaikyti reikalavimo būti Norvegijoje, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 883/2004 64 straipsnio nuostatas, yra numatytas nacionalinėse bedarbio išmokų taisyklėse ir taip pat įgyvendintas reglamento perkėlimo į nacionalinę teisę aktu?

2 klausimas

Neatsižvelgiant į tai, koks bus atsakymas į pirmąjį klausimą, ar pirmajame klausime aprašyta sistema yra EEE susitarime nustatytų laisvo judėjimo taisyklių, įskaitant 28, 29 ir 36 straipsnius, apribojimas?

Jei taip, ar toks apribojimas gali būti pateisinamas remiantis šiais pagrindais:

| i. | paprastai laikoma, kad bedarbio buvimas kompetentingoje valstybėje suteikia daugiau paskatų ir galimybių ieškoti darbo ir jį susirasti, įskaitant galimybę nedelsiant pradėti dirbti galimai radus darbą; |
| --- | --- |

i.

paprastai laikoma, kad bedarbio buvimas kompetentingoje valstybėje suteikia daugiau paskatų ir galimybių ieškoti darbo ir jį susirasti, įskaitant galimybę nedelsiant pradėti dirbti galimai radus darbą;

| ii. | paprastai laikoma, kad bedarbio buvimas kompetentingoje valstybėje sudaro sąlygas užimtumo tarnyboms pasiekti bedarbį; bedarbio buvimas Norvegijoje leidžia viešojo administravimo institucijoms stebėti, ar jis tenkina sąlygas nedarbo atveju gauti piniginę išmoką, įskaitant tai, ar bedarbis faktiškai nedirba ir neturi slepiamų pajamų šaltinių, tikrai yra darbo ieškantis asmuo, aktyviai ieško darbo arba dalyvauja kitoje veikloje, kuria siekia rasti darbą; |
| --- | --- |

ii.

paprastai laikoma, kad bedarbio buvimas kompetentingoje valstybėje sudaro sąlygas užimtumo tarnyboms pasiekti bedarbį; bedarbio buvimas Norvegijoje leidžia viešojo administravimo institucijoms stebėti, ar jis tenkina sąlygas nedarbo atveju gauti piniginę išmoką, įskaitant tai, ar bedarbis faktiškai nedirba ir neturi slepiamų pajamų šaltinių, tikrai yra darbo ieškantis asmuo, aktyviai ieško darbo arba dalyvauja kitoje veikloje, kuria siekia rasti darbą;

| iii. | paprastai laikoma, kad bedarbio buvimas kompetentingoje valstybėje suteikia galimybę užimtumo tarnyboms geriau įvertinti, ar bedarbiu tinkamai rūpinamasi, ir |
| --- | --- |

iii.

paprastai laikoma, kad bedarbio buvimas kompetentingoje valstybėje suteikia galimybę užimtumo tarnyboms geriau įvertinti, ar bedarbiu tinkamai rūpinamasi, ir

| iv. | pagal nacionalinę sistemą bedarbio išmokas galima gauti kitoje EEE valstybėje Reglamente (EB) Nr. 883/2004 nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

iv.

pagal nacionalinę sistemą bedarbio išmokas galima gauti kitoje EEE valstybėje Reglamente (EB) Nr. 883/2004 nustatytomis sąlygomis.

3 klausimas

Tiek, kiek reikia siekiant atsakyti į pirmąjį ir antrąjį klausimus, dėl Direktyvos 2004/38/EB, įskaitant jos 4, 6 ir 7 straipsnius, pateikiami tie patys klausimai.

4 klausimas

Kaltinamajam buvo pareikšti kaltinimai dėl to, kad jis administravimo institucijai NAV pateikė klaidingą informaciją apie buvimą kitoje EEE valstybėje ir taip ją suklaidino, o ši jam mokėjo bedarbio išmokas, į kurias jis neturėjo teisės, nes, pagal Nacionaliniame draudimo įstatyme nustatytas sąlygas, norint gauti bedarbio išmokas reikia būti (opphold) Norvegijoje. Atsižvelgiant į tai, kad Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 perkeltas į Norvegijos nacionalinę teisę (žr. 1 klausimą), ar Baudžiamojo kodekso nuostatų taikymas dėl sukčiavimo ir klaidingo pareiškimo pateikimo, kaip šiuo atveju, neprieštarauja pagrindiniams EEE teisės principams, kaip antai aiškumo ir teisinio tikrumo principams?

5 klausimas

Atsižvelgiant į konkretų atvejį, kaip antai nagrinėjamą šioje byloje, ir į tai, kad Norvegija perkėlė Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 į nacionalinę teisę (žr. 1 klausimą), ar baudžiamosios teisės sankcija neprieštarauja proporcingumo principui?

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/60

---

Pranešimas

apie
  antidempingo tyrimo
  dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kalcio silicido inicijavimą

(2021/C 58/15)

Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo skundą, pateiktą pagal 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsnį, kuriame teigiama, kad Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kalcio silicidas (toliau – CaSi) yra importuojamas dempingo kaina ir dėl to daroma žala (2) Sąjungos pramonei.

1.   Skundas

Skundą 2021 m. sausio 4 d. pateikė asociacija „Euroalliages“, atstovaujanti visiems kalcio silicido gamintojams Sąjungoje (toliau – skundo pateikėjas). Skundas pateiktas Sąjungos kalcio silicido pramonės vardu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje.

Suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje pateikiama nekonfidenciali skundo versija ir Sąjungos gamintojų paramos lygio analizė. Šio pranešimo 5.6 skirsnyje pateikiama informacija apie suinteresuotųjų šalių galimybę susipažinti su byla.

2.   Tiriamasis produktas

Šiame tyrime nagrinėjimas produktas – lydinys arba cheminis junginys, kurio sudėtyje esantis kalcis sudaro ne mažiau kaip 16 %, silicis – ne mažiau kaip 45 %, geležis – mažiau kaip 14 % ir bet kuris kitas elementas – ne daugiau kaip 10 % masės; pateikiamas palaidas arba ne, supakuotas į maišus arba plieno statines, apjuostas plieniniais lakštais (arba viela su šerdimi) arba pateiktas kitu būdu (toliau – tiriamasis produktas). Paprastai jis vadinamas kalcio silicidu (toliau – CaSi).

Visos suinteresuotosios šalys, norinčios pateikti informacijos apie produkto apibrėžtąją sritį, privalo tai padaryti per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos (3).

3.   Įtarimas dėl dempingo

Kaip įtariama, dempingo kaina importuojamas produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės tiriamasis produktas, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 7202 99 80 ir ex 2850 00 60 (TARIC kodai 7202998030 ir 2850006091). Šie KN ir TARIC kodai pateikiami tik kaip informacija.

Skundo pateikėjas teigė, kad netikslinga taikyti KLR vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, nes esama didelių iškraipymų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punktą.

Įtarimams dėl didelių iškraipymų pagrįsti skundo pateikėjas rėmėsi 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos tarnybų darbinio dokumento dėl didelių KLR ekonomikos iškraipymų (4) informacija. Visų pirma skundo pateikėjas rėmėsi konkrečiu skirsniu apie gamybos veiksnių iškraipymus ir skirsniu apie žaliavas, pavyzdžiui, klintis ir kvarcą bei kitas žaliavas, taip pat skyriais apie bendrus iškraipymus energijos ir elektros energijos srityse. Skundo pateikėjas taip pat nurodė Kinijos ferolydinių rinkos sektoriaus tyrimą (5), kuriame teigiama, kad Kinijos ferolydinių pramonei taikomos griežtos vyriausybės gairės ir būdingas vyriausybės kišimasis savo nuožiūra, ir padaryta išvada, kad šios pramonės šakos Kinijos bendrovės „veikia iškraipytoje rinkos aplinkoje, kurioje konkurencinės jėgos negali formuoti vidaus rinkos ir suderinti jos su pasaulinėmis rinkomis“. Galiausiai skundo pateikėjas rėmėsi 2020 m. birželio 30 d. antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūros reglamento (ES) 2020/909 dėl ferosilicio nustatytais faktais ir išvadomis, kuriais nustatyta, kad Kinijos ferolydinių pramonė yra labai iškraipyta. Ši išvada taikoma visai ferolydinių pramonei, kuriai priklauso CaSi (6).

Dėl to, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, įtarimas dėl dempingo yra grindžiamas apskaičiuotos normaliosios vertės, pagrįstos gamybos ir pardavimo sąnaudomis, kurios rodo neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, palyginimu su tiriamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą kaina (gamintojo kaina EXW sąlygomis). Atsižvelgiant į tai, apskaičiuoti dempingo skirtumai yra reikšmingi nagrinėjamajai šaliai.

Atsižvelgdama į turimą informaciją Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 9 dalį yra pakankamai įrodymų tyrimo inicijavimui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį pagrįsti, o iš tų įrodymų galima matyti, kad dėl didelių iškraipymų, kurie daro poveikį kainoms ir sąnaudoms, nėra tikslinga naudoti nagrinėjamosios šalies vidaus rinkos kainų ir sąnaudų.

Šalies ataskaita pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje (7). Visi įrodymai dėl valstybės kišimosi į kalcio silicido sektorių ir iškraipymų šiame sektoriuje yra pateikti nekonfidencialioje skundo versijoje ir suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje.

4.   Įtarimai dėl žalos, priežastinis ryšys ir žaliavų rinkos iškraipymai

4.1.   
  Įtarimas dėl žalos ir priežastinis ryšys

Skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad tiriamojo produkto importas iš nagrinėjamosios šalies labai padidėjo absoliučiaisiais skaičiais ir pagal rinkos dalį.

Iš skundo pateikėjo pateiktų įrodymų matyti, kad importuojamo tiriamojo produkto kiekis ir kainos, be kitų padarinių, padarė neigiamą poveikį ES pardavimo apimčiai ir Sąjungos pramonės kainų lygiui, todėl darė didelę neigiamą įtaką bendriems Sąjungos pramonės veiklos rezultatams, finansinei padėčiai ir užimtumui.

4.2.   
  Įtarimas dėl žaliavų rinkos iškraipymų

Skundo pateikėjas pateikė pakankamai įrodymų dėl žaliavų rinkos iškraipymų, ypač susijusių su KLR veikiančia dvejopos kainodaros sistema, taikoma tiriamajam produktui. Remiantis pateiktais įrodymais, elektros energija sudaro 20 % tiriamojo produkto gamybos sąnaudų. Skunde taip pat pateiktas elektros energijos kainų šiaurinėse KLR provincijose, kuriose įsikūrę pagrindiniai CaSi eksportuotojai, palyginimas su iš tų pačių provincijų eksportuojamos elektros energijos eksporto kaina, iš kurio matyti, kad pastarosios kainos yra nuolat gerokai didesnės. Be to, skunde nurodoma, kad dėl šio iškraipymo elektros energijos kaina KLR rinkoje yra gerokai mažesnė, palyginti su kainomis tipiškoje tarptautinėje rinkoje.

Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalimi, atliekant tyrimą bus nagrinėjami įtariami iškraipymai siekiant įvertinti, ar, prireikus, už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų su Kinijos Liaudies Respublika susijusiai žalai pašalinti. Jei atliekant tyrimą būtų nustatyta, kad esama kitų iškraipymų, susijusių su pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalimi, jie taip pat gali būti įtraukti į tyrimą.

5.   Procedūra

Informavusi valstybes nares ir nustačiusi, kad Sąjungos pramonė pateikė skundą ar kad toks skundas buvo pateiktas jos vardu ir kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą, Komisija inicijuoja tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį.

Atliekant tyrimą bus nustatyta, ar nagrinėjamosios šalies kilmės tiriamasis produktas yra importuojamas dempingo kaina ir ar šis importas dempingo kaina padarė žalos Sąjungos pramonei.

Jei tyrimo išvados tai patvirtins, bus tiriama, ar priemonių nustatymas neprieštarautų Sąjungos interesams pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį. Jei bus taikoma pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalis, atliekant tyrimą Sąjungos interesai bus nagrinėjami pagal to reglamento 7 straipsnio 2b dalį.

2018 m. birželio 8 d. įsigaliojusiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/825 (8) (prekybos apsaugos priemonių modernizavimo dokumentų rinkinys) padaryta didelių pakeitimų, susijusių su tvarkaraščiu ir terminais, anksčiau taikytais antidempingo tyrimuose. Sutrumpinti terminai, per kuriuos suinteresuotosios šalys turi pranešti apie save, ypač ankstyvajame tyrimo etape.

Komisija taip pat atkreipia šalių dėmesį į tai, kad po COVID-19 protrūkio paskelbtas pranešimas (9) dėl COVID-19 protrūkio padarinių antidempingo ir antisubsidijų tyrimams, kuris gali būti taikytinas šiam tyrimui.

5.1.   
  Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą bus nagrinėjamas 2020 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai svarbias tendencijas bus nagrinėjamas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

5.2.   
  Pastabos dėl skundo ir tyrimo inicijavimo

Visos suinteresuotosios šalys, norinčios pateikti pastabų dėl skundo (įskaitant klausimus, susijusius su žala ir priežastiniu ryšiu), arba bet kokių aspektų, susijusių su tyrimo inicijavimu (įskaitant skundo rėmimo lygį), privalo tai padaryti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Prašymai išklausyti dėl tyrimo inicijavimo turi būti pateikti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

5.3.   
  Dempingo nustatymo procedūra

Šiame Komisijos tyrime kviečiami dalyvauti tiriamąjį produktą eksportuojantys gamintojai (10).

5.3.1.   Eksportuojančių gamintojų tyrimas

5.3.1.1.   Tirtinų KLR eksportuojančių gamintojų atrankos procedūra

a)   Atranka

Atsižvelgdama į tai, kad nagrinėjamojoje šalyje gali būti daug su šiuo tyrimu susijusių eksportuojančių gamintojų, ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija gali sumažinti tirtinų eksportuojančių gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), visi eksportuojantys gamintojai arba jų vardu veikiantys atstovai prašomi per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos Komisijai pateikti informaciją apie savo bendrovę (-es). Ši informacija turi būti teikiama per TRON.tdi šiuo adresu:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/ecba917e-c736-0124-915b-dee5fe7dca5e.

Informacija apie prisijungimą prie TRON pateikiama 5.6 ir 5.8 skirsniuose.

Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą eksportuojančių gamintojų atrankai, Komisija taip pat kreipėsi į KLR valdžios institucijas ir gali kreiptis į visas žinomas eksportuojančių gamintojų asociacijas.

Jei atranka būtina, eksportuojantys gamintojai gali būti atrenkami remiantis didžiausia tipiška eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Komisija visiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir eksportuojančių gamintojų asociacijoms praneš (prireikus per KLR valdžios institucijas) apie atrinktas bendroves.

Kai Komisija gaus reikiamą informaciją eksportuojantiems gamintojams atrinkti, ji informuos atitinkamas šalis apie savo sprendimą, ar jie atrinkti. Atrinkti eksportuojantys gamintojai užpildytą klausimyną turės pateikti per 30 dienų nuo pranešimo apie sprendimą dėl jų atrinkimo dienos, jei nenurodyta kitaip.

Komisija prie suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtos bylos pridės pastabą dėl atrinktų bendrovių. Visos pastabos dėl atrinktų bendrovių turi būti gautos per 3 dienas nuo pranešimo apie sprendimą dėl atrankos dienos.

Eksportuojantiems gamintojams skirto klausimyno kopija pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėjehttps://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

Klausimynas taip pat bus pateiktas visoms žinomoms eksportuojančių gamintojų asociacijoms ir KLR valdžios institucijoms.

Nedarant poveikio galimybei taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, eksportuojantys gamintojai, kurie sutiko, kad gali būti atrenkami, bet nebuvo atrinkti, laikomi bendradarbiaujančiais eksportuojančiais gamintojais (toliau – neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai). Nedarant poveikio 5.3.1.1 skirsnio b punktui, antidempingo muitas, kuris gali būti taikomas neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importuojamiems produktams, neviršys vidutinio svertinio dempingo skirtumo, nustatyto atrinktiems eksportuojantiems gamintojams (11).

b)   Neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikomas individualus dempingo skirtumas

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gali prašyti, kad Komisija jiems nustatytų individualų dempingo skirtumą. Norėdami, kad būtų nustatytas individualus dempingo skirtumas, eksportuojantys gamintojai turi užpildyti klausimyną ir tinkamai jį užpildę grąžinti per 30 dienų nuo pranešimo apie atranką dienos, jei nenurodyta kitaip. Eksportuojantiems gamintojams skirto klausimyno kopija pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėjehttps://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

Komisija nagrinės, ar neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams gali būti nustatytas individualus muitas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį.

Tačiau nustatyti individualų dempingo skirtumą prašantys neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad Komisija vis dėlto gali nuspręsti individualaus dempingo skirtumo jiems nenustatyti, jei, pavyzdžiui, neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų būtų tiek daug, kad toks nustatymas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti.

5.3.2.   Nagrinėjamajai šaliai taikoma papildoma procedūra dėl didelių iškraipymų

Atsižvelgiant į šio pranešimo nuostatas, visos suinteresuotosios šalys raginamos reikšti savo nuomonę, teikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. Jei nenurodyta kitaip, šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Visų pirma Komisija ragina visas suinteresuotąsias šalis pateikti savo nuomonę dėl skunde nurodytų išteklių ir Suderintos sistemos (SS) kodų, pasiūlyti tinkamą (-as) tipišką (-as) šalį (-is) ir nurodyti tų šalių tiriamojo produkto gamintojų tapatybę. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies e punktą Komisija netrukus po inicijavimo pateikdama pastabą suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje tyrimo suinteresuotosioms šalims praneša apie susijusius šaltinius, įskaitant, kai tinkama, apie tinkamos tipiškos trečiosios šalies, kurią ji ketina naudoti normaliajai vertei nustatyti pagal 2 straipsnio 6a dalį, pasirinkimą. Remiantis 2 straipsnio 6a dalies e punktu, tyrimo šalims bus suteiktas 10 dienų laikotarpis pastaboms teikti. Remiantis Komisijos turima informacija galima tinkama tipiška trečioji šalis yra Brazilija.

Siekdama galutinai parinkti tinkamą tipišką trečiąją šalį, Komisija nagrinės, ar tų trečiųjų šalių ekonominės plėtros lygis yra panašus į KLR, ar tose trečiosiose šalyse yra gaminamas ir parduodamas tiriamasis produktas ir ar yra naudotinų susijusių duomenų. Jei yra daugiau kaip viena tipiška trečioji šalis, prireikus pirmenybė bus teikiama toms šalims, kuriose užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

Atlikdama šį tyrimą Komisija ragina visus KLR eksportuojančius gamintojus pateikti Komisijai informaciją apie tiriamajam produktui gaminti naudotas medžiagas (žaliavines ir perdirbtas) ir energiją per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Ši informacija turi būti teikiama per TRON.tdi šiuo adresu:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/4848756d-ef04-defb-9797-7f02776792b7.

Informacija apie prisijungimą prie TRON pateikiama 5.6 ir 5.8 skirsniuose.

Be to, bet kokia faktinė informacija apie sąnaudas ir kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą turi būti pateikta per 65 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Tokia faktinė informacija turėtų būti teikiama tik iš viešai prieinamų šaltinių.

5.3.3.   Nesusijusių importuotojų tyrimas (12) (13)

Šiame tyrime kviečiami dalyvauti tiriamąjį produktą iš KLR į Sąjungą importuojantys nesusiję importuotojai.

Atsižvelgdama į tai, kad gali būti daug su šiuo tyrimu susijusių nesusijusių importuotojų, ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija gali sumažinti tirtinų nesusijusių importuotojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), visi nesusiję importuotojai arba jų vardu veikiantys atstovai prašomi per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos Komisijai pateikti šio pranešimo priede nurodytą informaciją apie savo bendrovę (-es).

Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą nesusijusių importuotojų atrankai, Komisija taip pat gali kreiptis į visas žinomas importuotojų asociacijas.

Jei atranka būtina, importuotojai gali būti atrenkami remiantis didžiausia tipiška tiriamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką.

Kai Komisija gaus reikiamą informaciją bendrovėms atrinkti, ji informuos atitinkamas šalis apie savo sprendimą dėl atrinktų importuotojų. Komisija prie suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtos bylos taip pat pridės pastabą dėl atrinktų bendrovių. Visos pastabos dėl atrinktų bendrovių turi būti gautos per 3 dienas nuo pranešimo apie sprendimą dėl atrankos dienos.

Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą tyrimui, Komisija atrinktiems nesusijusiems importuotojams pateiks klausimynus. Šios šalys užpildytą klausimyną privalo pateikti per 30 dienų nuo pranešimo apie sprendimą dėl atrankos dienos, jei nenurodyta kitaip.

Importuotojams skirto klausimyno kopija pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėjehttps://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

5.4.   
  Žalos nustatymo ir Sąjungos gamintojų tyrimo procedūra

Siekdama gauti informacijos, kurią mano esant reikalingą atliekant tyrimą, susijusį su Sąjungos gamintojais, Komisija pateiks klausimynus žinomiems Sąjungos gamintojams:

| — | „OFZ, a.s., Istebné“, |
| --- | --- |

—

„OFZ, a.s., Istebné“,

| — | „Ferropem“. |
| --- | --- |

—

„Ferropem“.

Pirmiau išvardyti Sąjungos gamintojai užpildytą klausimyną privalo pateikti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, jei nenurodyta kitaip.

Pirmiau neišvardyti Sąjungos gamintojai raginami nedelsiant, bet ne vėliau kaip per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo, jei nenurodyta kitaip, susisiekti su Komisija (pageidautina e. paštu) ir pranešti apie save bei paprašyti klausimyno.

Sąjungos gamintojams skirto klausimyno kopija pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėjehttps://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

5.5.   
  Sąjungos interesų vertinimo procedūra, jei esama įtarimų dėl žaliavų rinkos iškraipymų

Jei esama žaliavų rinkų iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje, Komisija atliks Sąjungos interesų patikrinimą pagal to reglamento 7 straipsnio 2b dalį. Jei nustatydama muitų dydį pagal to reglamento 7 straipsnį Komisija nuspręs taikyti 7 straipsnio 2 dalį, ji atliks Sąjungos interesų patikrinimą pagal 21 straipsnį.

Suinteresuotosios šalys raginamos pateikti visą susijusią informaciją, kad Komisija galėtų nustatyti, ar priemonių dydis atitinka Sąjungos interesus pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį. Visų pirma, suinteresuotosios šalys raginamos pateikti visą informaciją apie nepanaudotus pajėgumus nagrinėjamojoje šalyje, konkurenciją dėl žaliavų ir poveikį Sąjungos bendrovių tiekimo grandinėms. Jeigu nebendradarbiaujama, Komisija gali padaryti išvadą, kad Sąjungos interesus atitinka tai, kad būtų taikoma pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalis.

Jeigu Komisija nuspręstų taikyti pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, pagal 21 straipsnį bus sprendžiama, ar antidempingo priemonių priėmimas neprieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos gamintojai, importuotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, naudotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, profesinės sąjungos ir vartotojams atstovaujančios organizacijos raginami pateikti Komisijai informacijos apie Sąjungos interesus.

Informacija dėl Sąjungos interesų vertinimo turi būti pateikta per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, jei nenurodyta kitaip. Šią informaciją galima teikti laisva forma arba pildant Komisijos parengtą klausimyną. Klausimynų, įskaitant tiriamojo produkto naudotojams skirtą klausimyną, kopija pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėjehttps://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. Į informaciją, pateiktą pagal 21 straipsnį, bus atsižvelgta tik tuomet, jei pateikiant ji bus pagrįsta faktiniais įrodymais.

5.6.   
  Suinteresuotosios šalys

Kad galėtų dalyvauti tyrime, suinteresuotosios šalys, pvz., eksportuojantys gamintojai, Sąjungos gamintojai, importuotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, naudotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, profesinės sąjungos ir vartotojams atstovaujančios organizacijos, pirmiausia turi įrodyti, kad jų veikla ir tiriamasis produktas yra objektyviai susiję.

Eksportuojantys gamintojai, Sąjungos gamintojai, importuotojai ir atstovaujančios asociacijos, kurie pateikė informaciją pagal 5.3.1, 5.3.3 ir 5.4 skirsniuose aprašytas procedūras, bus laikomi suinteresuotosiomis šalimis, jei jų veikla ir tiriamasis produktas yra objektyviai susiję.

Kitos šalys galės dalyvauti tyrime kaip suinteresuotosios šalys tik nuo to momento, kai apie save praneš, ir su sąlyga, kad jų veikla ir tiriamasis produktas yra objektyviai susiję. Dėl to, kad subjektas laikomas suinteresuotąja šalimi, nedaromas poveikis pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymui.

Suinteresuotosioms šalims susipažinti su byla galima per TRON.tdi adresuhttps://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Kad gautumėte prieigą, laikykitės tame puslapyje pateiktų nurodymų (14).

5.7.   
  Galimybė būti išklausytiems Komisijos tyrimo tarnybų

Visos suinteresuotosios šalys gali prašyti būti išklausytos Komisijos tyrimo tarnybų.

Visi prašymai išklausyti turi būti pateikiami raštu, juose turi būti nurodytos prašymo priežastys ir santrauka klausimų, kuriuos suinteresuotoji šalis nori aptarti per klausymą. Per klausymą bus nagrinėjami tik klausimai, kuriuos suinteresuotosios šalys iš anksto pateikė raštu.

Klausymų tvarkaraštis:

| i. | kad klausymas galėtų vykti iki laikinųjų priemonių nustatymo termino, prašymas turėtų būti pateiktas per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas ne vėliau kaip per 60 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos; |
| --- | --- |

i.

kad klausymas galėtų vykti iki laikinųjų priemonių nustatymo termino, prašymas turėtų būti pateiktas per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas ne vėliau kaip per 60 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos;

| ii. | pasibaigus negalutinių išvadų etapui prašymas turėtų būti pateiktas per 5 dienas nuo negalutinių išvadų atskleidimo arba informacinio dokumento pateikimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas per 15 dienų nuo pranešimo apie atskleidimą arba informacinio dokumento pateikimo dienos; |
| --- | --- |

ii.

pasibaigus negalutinių išvadų etapui prašymas turėtų būti pateiktas per 5 dienas nuo negalutinių išvadų atskleidimo arba informacinio dokumento pateikimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas per 15 dienų nuo pranešimo apie atskleidimą arba informacinio dokumento pateikimo dienos;

| iii. | galutinių išvadų etapu prašymas turėtų būti pateiktas per 3 dienas nuo galutinio faktų atskleidimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas per laikotarpį, skirtą pastaboms dėl galutinio faktų atskleidimo pateikti. Papildomo galutinio faktų atskleidimo atveju prašymas turėtų būti pateiktas iš karto gavus šio papildomo galutinio faktų atskleidimo dokumentą, o klausymas paprastai surengiamas per pastaboms dėl šio atskleidimo pateikti skirtą terminą. |
| --- | --- |

iii.

galutinių išvadų etapu prašymas turėtų būti pateiktas per 3 dienas nuo galutinio faktų atskleidimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas per laikotarpį, skirtą pastaboms dėl galutinio faktų atskleidimo pateikti. Papildomo galutinio faktų atskleidimo atveju prašymas turėtų būti pateiktas iš karto gavus šio papildomo galutinio faktų atskleidimo dokumentą, o klausymas paprastai surengiamas per pastaboms dėl šio atskleidimo pateikti skirtą terminą.

Nurodytu tvarkaraščiu nedaromas poveikis Komisijos tarnybų teisei tinkamai pagrįstais atvejais leisti rengti klausymus ne pagal šį tvarkaraštį ir Komisijos teisei tinkamai pagrįstais atvejais atsisakyti rengti klausymą. Jeigu Komisijos tarnybos atmeta prašymą išklausyti, atitinkamai šaliai bus pranešta apie tokio atsisakymo priežastis.

Iš esmės per klausymus nebus pristatoma į bylą iki tol neįtraukta faktinė informacija. Nepaisant to, siekiant užtikrinti gerą administravimą ir sudaryti sąlygas Komisijos tarnyboms atlikti tyrimą, suinteresuotųjų šalių gali būti paprašyta po klausymo pateikti naujos faktinės informacijos.

5.8.   
  Rašytinės informacijos teikimo, užpildytų klausimynų siuntimo ir susirašinėjimo tvarka

Prekybos apsaugos tyrimams atlikti Komisijai pateikiama informacija neturi būti saugoma autorių teisių. Prieš pateikdamos Komisijai informaciją ir (arba) duomenis, kurių autorių teisės priklauso trečiajai šaliai, suinteresuotosios šalys turi paprašyti autorių teisių subjekto specialaus leidimo, kuriuo būtų aiškiai leidžiama Komisijai: a) naudoti informaciją ir duomenis atliekant šį prekybos apsaugos tyrimą ir b) pateikti informaciją ir (arba) duomenis šio tyrimo suinteresuotosioms šalims taip, kad jos galėtų pasinaudoti savo teisėmis į gynybą.

Visa laikyti konfidencialia prašoma rašytinė informacija, įskaitant šiame pranešime prašomą informaciją, užpildytus klausimynus ir suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, ženklinama grifu „Neskelbtina“ (15). Šiam tyrimui informaciją teikiančių šalių prašoma nurodyti priežastis, dėl kurių prašoma informaciją laikyti konfidencialia.

Šalys, teikiančios „neskelbtiną“ informaciją, pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalį privalo kartu pateikti nekonfidencialią tokios informacijos santrauką, paženklintą grifu „Suinteresuotosioms šalims susipažinti“. Santrauka turėtų būti pakankamai išsami, kad būtų galima tinkamai suprasti konfidencialios informacijos esmę.

Jei konfidencialią informaciją teikianti šalis nenurodo tinkamos prašymo laikyti informaciją konfidencialia priežasties arba nepateikia reikiamos formos ir kokybės nekonfidencialios tokios informacijos santraukos, Komisija į tokią informaciją gali neatsižvelgti, nebent remiantis atitinkamais šaltiniais įrodoma, kad ši informacija yra teisinga.

Visą informaciją ir prašymus, įskaitant nuskenuotus įgaliojimus ir sertifikatus, suinteresuotosios šalys raginamos teikti per TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Naudodamos TRON.tdi arba e. paštą suinteresuotosios šalys sutinka su elektroninio informacijos teikimo taisyklėmis, nustatytomis dokumente „Susirašinėjimas su Europos Komisija nagrinėjant prekybos apsaugos bylas“, paskelbtame Prekybos generalinio direktorato svetainėjehttp://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Suinteresuotosios šalys turi nurodyti savo pavadinimą, adresą, telefono numerį ir galiojantį e. pašto adresą, be to, jos turėtų užtikrinti, jog nurodytas e. pašto adresas būtų oficialios darbinės dėžutės, kuri kasdien tikrinama. Kai bus pateikti kontaktiniai duomenys, Komisija bendraus su suinteresuotosiomis šalimis tik per TRON.tdi arba e. paštu, nebent šios aiškiai nurodytų pageidaujančios visus dokumentus iš Komisijos gauti kitomis ryšio priemonėmis arba dokumentus dėl jų pobūdžio tektų siųsti registruotu paštu. Išsamesnių taisyklių ir informacijos dėl susirašinėjimo su Komisija, įskaitant informacijos teikimo per TRON.tdi ir e. paštu principus, suinteresuotosios šalys gali rasti minėtose susirašinėjimo su suinteresuotosiomis šalimis gairėse.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E. paštas

dempingo klausimais:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-DUMPING@ec.europa.eu

žalos klausimais:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-INJURY@ec.europa.eu

6.   Tyrimo tvarkaraštis

Laikantis pagrindinio reglamento 6 straipsnio 9 dalies, tyrimas paprastai baigiamas per 13 mėnesių ir ne vėliau kaip per 14 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalį laikinosios priemonės paprastai gali būti nustatytos ne vėliau kaip per 7 mėnesius, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 8 mėnesius nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Pagal pagrindinio reglamento 19a straipsnį Komisija pateiks informaciją apie numatomą laikinųjų muitų nustatymą likus 4 savaitėms iki laikinųjų priemonių nustatymo. Suinteresuotosios šalys galės per 3 darbo dienas raštu pateikti pastabų dėl skaičiavimų tikslumo.

Tais atvejais, kai Komisija ketina nenustatyti laikinųjų muitų, bet tęsti tyrimą, suinteresuotosioms šalims informaciniu dokumentu bus pranešta apie muitų netaikymą likus 4 savaitėms iki pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalyje nustatyto termino pabaigos.

Suinteresuotosios šalys per 15 dienų galės raštu pateikti pastabų dėl negalutinių išvadų arba informacinio dokumento ir per 10 dienų – dėl galutinių išvadų, jei nenurodyta kitaip. Kai taikoma, papildomo galutinio faktų atskleidimo dokumente bus nurodyti terminai, per kuriuos suinteresuotosios šalys gali raštu teikti pastabas.

7.   Informacijos pateikimas

Paprastai suinteresuotosios šalys informaciją gali pateikti tik per šio pranešimo 5 ir 6 skirsniuose nustatytus terminus. Teikiant bet kokią kitą į tuos skirsnius neįtrauktą informaciją, turėtų būti laikomasi šių terminų:

| i. | visa informacija negalutinių išvadų etapu turėtų būti pateikta per 70 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, jei nenurodyta kitaip; |
| --- | --- |

i.

visa informacija negalutinių išvadų etapu turėtų būti pateikta per 70 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, jei nenurodyta kitaip;

| ii. | negalutinių išvadų etapu suinteresuotosios šalys neturėtų teikti naujos faktinės informacijos pasibaigus pastabų dėl negalutinių išvadų atskleidimo arba informacinio dokumento pateikimo terminui, jei nenurodyta kitaip. Pasibaigus šiam terminui suinteresuotosios šalys naują faktinę informaciją gali teikti tik jei jos gali įrodyti, kad tokia nauja faktinė informacija būtina siekiant paneigti kitų suinteresuotųjų šalių pateiktus faktinius teiginius ir jei tokią naują faktinę informaciją galima patikrinti per turimą laiką siekiant laiku užbaigti tyrimą; |
| --- | --- |

ii.

negalutinių išvadų etapu suinteresuotosios šalys neturėtų teikti naujos faktinės informacijos pasibaigus pastabų dėl negalutinių išvadų atskleidimo arba informacinio dokumento pateikimo terminui, jei nenurodyta kitaip. Pasibaigus šiam terminui suinteresuotosios šalys naują faktinę informaciją gali teikti tik jei jos gali įrodyti, kad tokia nauja faktinė informacija būtina siekiant paneigti kitų suinteresuotųjų šalių pateiktus faktinius teiginius ir jei tokią naują faktinę informaciją galima patikrinti per turimą laiką siekiant laiku užbaigti tyrimą;

| iii. | kad tyrimas būtų baigtas iki privalomų terminų, Komisija nepriims informacijos iš suinteresuotųjų šalių po pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo pateikimo termino arba, jei taikytina, po pastabų dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo pateikimo termino. |
| --- | --- |

iii.

kad tyrimas būtų baigtas iki privalomų terminų, Komisija nepriims informacijos iš suinteresuotųjų šalių po pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo pateikimo termino arba, jei taikytina, po pastabų dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo pateikimo termino.

8.   Galimybė teikti pastabas dėl kitų šalių pateiktos informacijos

Siekiant užtikrinti teises į gynybą, suinteresuotosioms šalims turėtų būti suteikta galimybė teikti pastabas dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos. Suinteresuotosios šalys gali teikti pastabas dėl klausimų, iškeltų kitų suinteresuotųjų šalių pateiktoje informacijoje, bet negali kelti naujų klausimų.

Tokios pastabos turėtų būti teikiamos laikantis šių terminų:

| i. | visos pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių iki laikinųjų priemonių nustatymo termino pateiktos informacijos turėtų būti pateiktos ne vėliau kaip 75 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, jei nenurodyta kitaip; |
| --- | --- |

i.

visos pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių iki laikinųjų priemonių nustatymo termino pateiktos informacijos turėtų būti pateiktos ne vėliau kaip 75 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, jei nenurodyta kitaip;

| ii. | pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su negalutinių išvadų atskleidimu arba informaciniu dokumentu, turėtų būti pateiktos per 7 dienas nuo pastabų dėl negalutinių išvadų arba informacinio dokumento pateikimo termino, jei nenurodyta kitaip; |
| --- | --- |

ii.

pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su negalutinių išvadų atskleidimu arba informaciniu dokumentu, turėtų būti pateiktos per 7 dienas nuo pastabų dėl negalutinių išvadų arba informacinio dokumento pateikimo termino, jei nenurodyta kitaip;

| iii. | pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su galutiniu faktų atskleidimu, turėtų būti pateiktos per 3 dienas nuo pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo pateikimo termino, jei nenurodyta kitaip. Papildomo galutinio faktų atskleidimo atveju pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su šiuo faktų atskleidimu, turėtų būti pateiktos per 1 dieną nuo pastabų dėl šio atskleidimo pateikimo termino, jei nenurodyta kitaip. |
| --- | --- |

iii.

pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su galutiniu faktų atskleidimu, turėtų būti pateiktos per 3 dienas nuo pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo pateikimo termino, jei nenurodyta kitaip. Papildomo galutinio faktų atskleidimo atveju pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su šiuo faktų atskleidimu, turėtų būti pateiktos per 1 dieną nuo pastabų dėl šio atskleidimo pateikimo termino, jei nenurodyta kitaip.

Nurodytais terminais nedaromas poveikis Komisijos teisei tinkamai pagrįstais atvejais prašyti suinteresuotųjų šalių pateikti papildomos informacijos.

9.   Šiame pranešime nustatytų terminų pratęsimas

Prašyti pratęsti šiame pranešime nurodytus terminus reikėtų tik išimtinėmis aplinkybėmis ir jie bus pratęsti tik tinkamai pagrįstais atvejais, nurodžius tinkamą priežastį.

Bet kuriuo atveju terminas klausimyno atsakymams pateikti dažniausiai pratęsiamas daugiausia 3 dienomis ir paprastai ne daugiau kaip 7 dienomis.

Terminas, per kurį turi būti pateikta kita pranešime apie inicijavimą nurodyta informacija, gali būti pratęstas 3 dienomis, nebent įrodoma, kad yra išimtinių aplinkybių.

10.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą terminą arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją gali būti neatsižvelgiama ir remiamasi turimais faktais.

Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei bendradarbiavimo atveju.

Atsakymo pateikimas ne kompiuterine forma nelaikomas nebendradarbiavimu, jeigu suinteresuotoji šalis įrodo, kad atsakymo pateikimas reikalaujamu būdu sudarytų pernelyg didelių sunkumų ar nepagrįstų papildomų išlaidų. Suinteresuotoji šalis turėtų nedelsdama susisiekti su Komisija.

11.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Suinteresuotosios šalys gali prašyti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas tikrina prašymus susipažinti su byla, ginčus dėl dokumentų konfidencialumo, prašymus pratęsti terminą ir visus kitus prašymus, susijusius su suinteresuotųjų šalių ir trečiųjų šalių teisėmis į gynybą, kurie gali būti pateikti tyrimo metu.

Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali surengti atskiros suinteresuotosios šalies klausymą ir veikti kaip tarpininkas, kad būtų visapusiškai užtikrintos suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą. Prašymai išklausyti dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui turėtų būti teikiami raštu, o juose nurodomos prašymo priežastys. Bylas nagrinėjantis pareigūnas išnagrinės prašymo priežastis. Šie klausymai turėtų vykti tik tuo atveju, jei klausimai per tinkamą laiką nebuvo išspręsti su Komisijos tarnybomis.

Visi prašymai turi būti pateikti tinkamu laiku, kad nebūtų sutrukdyta sklandžiai vykdyti tyrimus. Todėl suinteresuotosios šalys gali prašyti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas kuo greičiau po tokio įvykio, dėl kurio toks dalyvavimas yra pagrįstas. Iš esmės 5.7 skirsnyje nustatytas prašymų išklausyti dalyvaujant Komisijos tarnyboms tvarkaraštis taikomas mutatis mutandis prašymams išklausyti dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Jeigu prašymai išklausyti pateikiami nesilaikant atitinkamų tvarkaraščių, bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat išnagrinės tokių pavėluotai pateiktų prašymų priežastis, iškeltų klausimų pobūdį ir šių klausimų poveikį teisėms į gynybą, tinkamai atsižvelgdamas į poreikį užtikrinti gerą administravimą ir laiku baigti tyrimą.

Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos GD svetainėjehttp://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Asmens duomenų tvarkymas

Visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 (16).

Pranešimą apie duomenų apsaugą, kuriuo visi asmenys informuojami apie asmens duomenų tvarkymą vykdant Komisijos prekybos apsaugos veiklą, galima rasti Prekybos GD svetainėjehttp://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

(2)  Bendras terminas „žala“ reiškia materialinę žalą, materialinės žalos grėsmę arba materialines kliūtis pramonei kurtis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje.

(3)  Nuorodos į šio pranešimo paskelbimą yra nuorodos į jo paskelbimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(4)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos gynimo tyrimų tikslais, 2017 12 20, SWD(2017) 483 final/2, paskelbta adresuhttp://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(5)  Think !Desk China Research & Consulting, Prof. M. Taube, Analysis of State-induced Market distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon industries – Ferroalloy focus, 2018 m. rugsėjo mėn.

(6)  2020 m. birželio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/909, kuriuo, pagal Reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ferosiliciui nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 208, 2020 7 1, p. 2).

(7)  Šalies ataskaitoje cituojamus dokumentus taip pat galima gauti pateikus tinkamai pagrįstą prašymą.

(8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/825, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 143, 2018 6 7, p. 1).

(9)  Pranešimas dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (OL C 86, 2020 3 16, p. 6).

(10)  Eksportuojantis gamintojas – bet kuri nagrinėjamosios šalies bendrovė, gaminanti ir į Sąjungos rinką tiesiogiai ar per trečiąją šalį eksportuojanti tiriamąjį produktą, taip pat ir visos su ja susijusios bendrovės, dalyvaujančios gaminant, vidaus rinkoje parduodant ar eksportuojant tiriamąjį produktą.

(11)  Vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, į visus nulinius ir de minimis skirtumus ir į skirtumus, nustatytus pagrindinio reglamento 18 straipsnyje aprašytomis aplinkybėmis, nebus atsižvelgta.

(12)  Šis skirsnis skirtas tik su eksportuojančiais gamintojais nesusijusiems importuotojams. Su eksportuojančiais gamintojais susiję importuotojai turi užpildyti eksportuojantiems gamintojams skirtą klausimyną, kuris pateikiamas suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėjehttps://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. Pagal 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, 127 straipsnį du asmenys laikomi susijusiais, jeigu: a) vienas iš jų yra kito asmens įmonės vadovas arba darbuotojas; b) jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai; c) jie yra darbdavys ir darbuotojas; d) trečiasis asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 % įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba turėtojas; e) vienas iš jų tiesiogiai arba netiesiogiai valdo kitą; f) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai yra valdomi trečiojo asmens; g) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiąjį asmenį arba h) jie yra vienos šeimos nariai (OL L 343, 2015 12 29, p. 558). Asmenys laikomi vienos šeimos nariais tik tuo atveju, jeigu jie yra susiję šiais giminystės ryšiais: i) vyras ir žmona, ii) tėvai ir vaikai, iii) brolis ir sesuo (tikri ar turintys tik vieną bendrą tėvą ar motiną), iv) seneliai ir anūkai, v) dėdė arba teta ir sūnėnas arba dukterėčia, vi) uošvis arba uošvė ir žentas arba marti, vii) svainis ir svainė. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, 5 straipsnio 4 dalį asmuo – tai fizinis asmuo, juridinis asmuo ir bet kuris asmenų susivienijimas, kuris nėra juridinis asmuo, tačiau pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę pripažįstamas galinčiu atlikti teisinius veiksmus (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

(13)  Nesusijusių importuotojų pateikti duomenys taip pat gali būti naudojami dėl kitų šio tyrimo aspektų, ne vien dempingui nustatyti.

(14)  Jei kiltų techninių problemų, kreipkitės į Prekybos paslaugų tarnybą e. paštu trade-service-desk@ec.europa.eu arba telefonu + 32 22979797.

(15)  Neskelbtinas dokumentas yra konfidencialus dokumentas pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO susitarimo dėl GATT 1994 VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimo) 6 straipsnį. Toks dokumentas taip pat saugomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (OL L 145, 2001 5 31, p. 43) 4 straipsnį.

(16)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

---

PRIEDAS

| ☐ | Neskelbtina versija |
| --- | --- |
| ☐ | Suinteresuotosioms šalims susipažinti |
| (pažymėti tinkamą langelį) |

☐

Neskelbtina versija

☐

Suinteresuotosioms šalims susipažinti

(pažymėti tinkamą langelį)

ANTIDEMPINGO TYRIMAS DĖL IMPORTUOJAMO KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS KILMĖS KALCIO SILICIDO

NESUSIJUSIŲ IMPORTUOTOJŲ ATRANKAI TEIKTINA INFORMACIJA

Šios formos paskirtis – padėti nesusijusiems importuotojams pateikti pranešimo apie inicijavimą 5.3.3 dalyje nurodytai atrankai svarbią informaciją.

Formos „neskelbtina“ versija ir versija „suinteresuotosioms šalims susipažinti“ turi būti grąžintos Komisijai, kaip nustatyta pranešime apie inicijavimą.

1.   BENDROVĖS PAVADINIMAS IR KONTAKTINIAI DUOMENYS

Pateikite šiuos savo bendrovės duomenis:

| Bendrovės pavadinimas | |
| --- | --- |
| Adresas | |
| Asmuo ryšiams | |
| E. paštas | |
| Tel. | |

Bendrovės pavadinimas

Adresas

Asmuo ryšiams

E. paštas

Tel.

2.   APYVARTA IR PARDAVIMO APIMTIS

Nurodykite bendrą savo bendrovės apyvartą eurais (EUR) bei kalcio silicido, kaip apibrėžta pranešime apie inicijavimą, importo į Sąjungą ir perpardavimo Sąjungos rinkoje importavus iš Kinijos Liaudies Respublikos tiriamuoju laikotarpiu (2020 m.) vertę eurais (EUR) ir kiekį tonomis.

| | Tonos | Vertė eurais (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Bendra jūsų bendrovės apyvarta eurais (EUR) | | |
| Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tiriamojo produkto importas į Sąjungą | | |
| Tiriamojo produkto (visų šalių kilmės) importas į Sąjungą | | |
| Iš Kinijos Liaudies Respublikos importuoto tiriamojo produkto perpardavimas Sąjungos rinkoje | | |

Tonos

Vertė eurais (EUR)

Bendra jūsų bendrovės apyvarta eurais (EUR)

Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tiriamojo produkto importas į Sąjungą

Tiriamojo produkto (visų šalių kilmės) importas į Sąjungą

Iš Kinijos Liaudies Respublikos importuoto tiriamojo produkto perpardavimas Sąjungos rinkoje

3.   JŪSŲ BENDROVĖS IR SUSIJUSIŲ BENDROVIŲ VEIKLA (1)

Tiksliai aprašykite savo bendrovės ir visų susijusių bendrovių (išvardykite jas ir nurodykite ryšį su jūsų bendrove), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant (eksportui ir (arba) vidaus rinkai) tiriamąjį produktą, veiklą. Prie tokios veiklos gali būti priskiriama (tačiau tuo neapsiribojama) tiriamojo produkto pirkimas ar jo gamyba pagal subrangos sutartis arba tiriamojo produkto perdirbimas ar prekyba juo.

| Bendrovės pavadinimas ir vieta | Veikla | Ryšys |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Bendrovės pavadinimas ir vieta

Veikla

Ryšys

4.   KITA INFORMACIJA

| | Pateikite kitą susijusią informaciją, kurią manote esant naudingą Komisijai vykdant bendrovių atranką. |
| --- | --- |

Pateikite kitą susijusią informaciją, kurią manote esant naudingą Komisijai vykdant bendrovių atranką.

5.   PATVIRTINIMAS

Pateikdama nurodytą informaciją jūsų bendrovė sutinka, kad gali būti atrenkama. Jei jūsų bendrovė bus atrinkta, ji turės užpildyti klausimyną ir leisti apsilankyti jos patalpose, kad būtų patikrinti jos atsakymai. Jeigu jūsų bendrovė nurodys nesutinkanti, kad gali būti atrenkama, tai bus laikoma atsisakymu bendradarbiauti atliekant tyrimą. Komisijos išvados dėl nebendradarbiaujančių importuotojų yra grindžiamos turimais faktais, todėl rezultatas šaliai gali būti mažiau palankus nei bendradarbiavimo atveju.

Įgaliotojo pareigūno parašas

Įgaliotojo pareigūno vardas, pavardė ir pareigos:

Data

---

(1)  Pagal 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, 127 straipsnį du asmenys laikomi susijusiais, jeigu: a) vienas iš jų yra kito asmens įmonės vadovas arba darbuotojas; b) jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai; c) jie yra darbdavys ir darbuotojas; d) trečiasis asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 % įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba turėtojas; e) vienas iš jų tiesiogiai arba netiesiogiai valdo kitą; f) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai yra valdomi trečiojo asmens; g) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiąjį asmenį arba h) jie yra vienos šeimos nariai (OL L 343, 2015 12 29, p. 558). Asmenys laikomi vienos šeimos nariais tik tuo atveju, jeigu jie yra susiję šiais giminystės ryšiais: i) vyras ir žmona, ii) tėvai ir vaikai, iii) brolis ir sesuo (tikri ar turintys tik vieną bendrą tėvą ar motiną), iv) seneliai ir anūkai, v) dėdė arba teta ir sūnėnas arba dukterėčia, vi) uošvis arba uošvė ir žentas arba marti, vii) svainis ir svainė. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, 5 straipsnio 4 dalį asmuo – tai fizinis asmuo, juridinis asmuo ir bet kuris asmenų susivienijimas, kuris nėra juridinis asmuo, tačiau pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę pripažįstamas galinčiu atlikti teisinius veiksmus (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

---

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/73

---

Pranešimas apie
  antidempingo tyrimo
  dėl importuojamų Korėjos Respublikos kilmės superabsorbcinių polimerų inicijavimą

(2021/C 58/16)

Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo skundą, pateiktą pagal 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsnį, kuriame teigiama, kad Korėjos Respublikos kilmės superabsorbciniai polimerai yra importuojami dempingo kaina ir dėl to daroma žala (2) Sąjungos pramonei.

1.   Skundas

Skundą 2021 m. sausio 4 d. pateikė Europos superabsorbcinių polimerų koalicija (European Superabsorbent Polymer Coalition) (toliau – ESPC arba skundo pateikėjas). Skundas pateiktas Sąjungos pramonės vardu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje.

Suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje pateikiama nekonfidenciali skundo versija ir Sąjungos gamintojų skundo rėmimo lygio analizė. Šio pranešimo 5.6 skirsnyje pateikiama informacija apie suinteresuotųjų šalių galimybę susipažinti su byla.

2.   Tiriamasis produktas

Šiame tyrime nagrinėjamas produktas – Korėjos Respublikos kilmės didelį vandens ir vandeninių skysčių kiekį galintys sugerti ir sulaikyti vandenyje netirpūs superabsorbciniai polimerai, gauti polimerizuojant cheminį ryšį galinčias sudaryti akrilo monomerų molekules ir sudarant susiūtųjų polimerų tinklus (toliau – tiriamasis produktas).

Visos suinteresuotosios šalys, norinčios pateikti informacijos apie produkto apibrėžtąją sritį, privalo tai padaryti per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos (3).

3.   Įtarimas dėl dempingo

Kaip įtariama, dempingo kaina importuojamas produktas yra Korėjos Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės tiriamasis produktas, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 3906 90 90 (TARIC kodai 3906909017). Šie KN ir TARIC kodai pateikiami tik kaip informacija.

Įtarimas dėl Korėjos Respublikos vykdomo dempingo grindžiamas tiriamojo produkto vidaus rinkos kainos palyginimu su pardavimo eksportui į Sąjungą kaina (gamintojo kaina EXW sąlygomis).

Atsižvelgiant į tai, apskaičiuoti dempingo skirtumai yra reikšmingi nagrinėjamajai šaliai.

4.   Įtarimas dėl žalos ir priežastinis ryšys

Skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad tiriamojo produkto importas iš nagrinėjamosios šalies apskritai padidėjo absoliučiaisiais skaičiais ir pagal rinkos dalį.

Iš skundo pateikėjo pateiktų įrodymų matyti, kad importuojamo tiriamojo produkto kiekis ir kainos, be kitų padarinių, padarė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės kainų lygiui, todėl darė didelę neigiamą įtaką bendriems Sąjungos pramonės veiklos rezultatams ir finansinei padėčiai bei užimtumui.

5.   Procedūra

Informavusi valstybes nares ir nustačiusi, kad skundą pateikė Sąjungos pramonė ar kad skundas buvo pateiktas jos vardu ir kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą, Komisija inicijuoja tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį.

Atliekant tyrimą bus nustatyta, ar nagrinėjamosios šalies kilmės tiriamasis produktas yra importuojamas dempingo kaina ir ar šis importas dempingo kaina padarė žalos Sąjungos pramonei.

Jei tyrimo išvados tai patvirtins, bus tiriama, ar priemonių nustatymas neprieštarautų Sąjungos interesams pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį.

2018 m. birželio 8 d. įsigaliojusiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/825 (4) (prekybos apsaugos priemonių modernizavimo dokumentų rinkinys) padaryta didelių tvarkaraščio ir terminų, anksčiau taikytų antidempingo tyrimuose, pakeitimų. Sutrumpinti terminai, per kuriuos suinteresuotosios šalys turi pranešti apie save, ypač ankstyvajame tyrimo etape.

Komisija taip pat atkreipia šalių dėmesį į tai, kad po COVID-19 protrūkio paskelbtas pranešimas (5) dėl COVID-19 protrūkio padarinių antidempingo ir antisubsidijų tyrimams, kuris gali būti taikomas šiam tyrimui.

5.1.   
  Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą bus nagrinėjamas 2020 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas bus nagrinėjamas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

5.2.   
  Pastabos dėl skundo ir tyrimo inicijavimo

Visos suinteresuotosios šalys, norinčios pateikti pastabų dėl skundo (įskaitant klausimus, susijusius su žala ir priežastiniu ryšiu) arba aspektų, susijusių su tyrimo inicijavimu (įskaitant skundo rėmimo lygį), privalo tai padaryti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Prašymai išklausyti dėl tyrimo inicijavimo turi būti pateikti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

5.3.   
  Dempingo nustatymo procedūra

Komisijos tyrime kviečiami dalyvauti tiriamąjį produktą iš nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai (6).

5.3.1.   Eksportuojančių gamintojų tyrimas

5.3.1.1.   Tirtinų Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų atrankos procedūra

a)   Atranka

Atsižvelgdama į tai, kad Korėjos Respublikoje gali būti daug su šiuo tyrimu susijusių eksportuojančių gamintojų, ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija gali sumažinti tirtinų eksportuojančių gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, atrinkti bendroves, visi eksportuojantys gamintojai arba jų vardu veikiantys atstovai prašomi per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos Komisijai pateikti informaciją apie savo bendrovę (-es). Ši informacija turi būti teikiama per TRON.tdi adresu

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/52d341a5-57a8-b06e-7eaf-60d25569e1b2

Informacija apie prisijungimą prie TRON pateikiama 5.6 ir 5.8 skirsniuose.

Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą eksportuojančių gamintojų atrankai, Komisija taip pat kreipėsi į Korėjos Respublikos valdžios institucijas ir gali kreiptis į visas žinomas eksportuojančių gamintojų asociacijas.

Jei atranka būtina, eksportuojantys gamintojai gali būti atrenkami remiantis didžiausia tipiška eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Apie atrinktas bendroves Komisija praneš visiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams, Korėjos Respublikos valdžios institucijoms ir eksportuojančių gamintojų asociacijoms arba, jei tinkama, tai bus padaryta per Korėjos Respublikos valdžios institucijas.

Gavusi eksportuojantiems gamintojams atrinkti reikalingą informaciją, Komisija praneš susijusioms šalims savo sprendimą dėl to, ar jie atrinkti. Jei nenurodyta kitaip, atrinkti eksportuojantys gamintojai užpildytą klausimyną turės pateikti per 30 dienų nuo pranešimo apie sprendimą dėl jų atrinkimo dienos.

Komisija prie suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtos bylos pridės pastabą dėl atrinktų bendrovių. Visos pastabos dėl atrinktų bendrovių turi būti gautos per 3 dienas nuo pranešimo apie sprendimą dėl atrinkimo dienos.

Eksportuojantiems gamintojams skirto klausimyno kopija pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

Klausimynas taip pat bus pateiktas visoms žinomoms eksportuojančių gamintojų asociacijoms ir Korėjos Respublikos valdžios institucijoms.

Nedarant poveikio galimybei taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, eksportuojantys gamintojai, kurie sutiko, kad gali būti atrenkami, bet nebuvo atrinkti, laikomi bendradarbiaujančiais eksportuojančiais gamintojais (toliau – neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai). Nedarant poveikio 5.3.1.1 skirsnio b punktui, antidempingo muitas, kuris gali būti taikomas neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importuojamiems produktams, neviršys vidutinio svertinio dempingo skirtumo, nustatyto atrinktiems eksportuojantiems gamintojams (7).

b)   Neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikomas individualus dempingo skirtumas

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gali prašyti, kad Komisija jiems nustatytų individualų dempingo skirtumą. Jei nenurodyta kitaip, norėdami, kad būtų nustatytas individualus dempingo skirtumas, eksportuojantys gamintojai turi užpildyti klausimyną ir tinkamai jį užpildę grąžinti per 30 dienų nuo pranešimo apie atrinktas bendroves dienos. Eksportuojantiems gamintojams skirto klausimyno kopija pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Komisija nagrinės, ar neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams gali būti nustatytas individualus muitas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį.

Tačiau nustatyti individualų dempingo skirtumą prašantys neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad Komisija vis dėlto gali nuspręsti individualaus dempingo skirtumo jiems nenustatyti, jei, pavyzdžiui, neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų būtų tiek daug, kad toks nustatymas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti.

5.3.2.   Nesusijusių importuotojų tyrimas (8) (9)

Šiame tyrime kviečiami dalyvauti tiriamąjį produktą iš Korėjos Respublikos į Sąjungą importuojantys nesusiję importuotojai.

Atsižvelgdama į tai, kad gali būti daug su šiuo tyrimu susijusių nesusijusių importuotojų, ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija gali sumažinti tirtinų nesusijusių importuotojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, atrinkti bendroves, visi nesusiję importuotojai arba jų vardu veikiantys atstovai prašomi per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos Komisijai pateikti šio pranešimo priede prašomą informaciją apie savo bendrovę (-es).

Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą nesusijusių importuotojų atrankai, Komisija taip pat gali kreiptis į visas žinomas importuotojų asociacijas.

Jei atranka būtina, importuotojai gali būti atrenkami remiantis didžiausia tipiška tiriamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką.

Gavusi atrankai reikalingą informaciją, Komisija praneš susijusioms šalims savo sprendimą dėl atrinktų importuotojų. Komisija prie suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtos bylos taip pat pridės pastabą dėl atrinktų bendrovių. Visos pastabos dėl atrinktų bendrovių turi būti gautos per 3 dienas nuo pranešimo apie sprendimą dėl atrinkimo dienos.

Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą tyrimui, Komisija atrinktiems nesusijusiems importuotojams pateiks klausimynus. Jei nenurodyta kitaip, tos šalys užpildytą klausimyną privalo pateikti per 30 dienų nuo pranešimo apie sprendimą dėl atrankos dienos.

Importuotojams skirto klausimyno kopija pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

5.4.   
  Žalos nustatymo ir Sąjungos gamintojų tyrimo procedūra

Nustatant žalą remiamasi tiesioginiais įrodymais ir objektyviai vertinama importo dempingo kaina apimtis, jo įtaka kainoms Sąjungos rinkoje ir poveikis Sąjungos pramonei. Siekiant nustatyti, ar Sąjungos pramonei padaryta žala, Komisijos tyrime kviečiami dalyvauti Sąjungos tiriamojo produkto gamintojai.

Atsižvelgdama į tai, kad yra daug susijusių Sąjungos gamintojų, ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija nusprendė sumažinti tirtinų Sąjungos gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Komisija preliminariai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Išsamesnės informacijos galima rasti suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje. Suinteresuotosios šalys raginamos teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Be to, kiti Sąjungos gamintojai ar jų vardu veikiantys atstovai, manantys, kad yra priežasčių, dėl kurių jie turėtų būti atrinkti, turi susisiekti su Komisija per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jei nenurodyta kitaip, visos pastabos dėl preliminariai atrinktų bendrovių turi būti gautos per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Komisija visiems žinomiems Sąjungos gamintojams ir (arba) Sąjungos gamintojų asociacijoms praneš apie galiausiai atrinktas bendroves.

Jei nenurodyta kitaip, atrinkti Sąjungos gamintojai užpildytą klausimyną turės pateikti per 30 dienų nuo pranešimo apie sprendimą dėl jų atrinkimo dienos.

Sąjungos gamintojams skirto klausimyno kopija pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

5.5.   
  Sąjungos interesų vertinimo procedūra

Nustačius, kad vykdomas dempingas ir dėl to padaryta žala, pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį bus sprendžiama, ar antidempingo priemonių priėmimas neprieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos gamintojai, importuotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, naudotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, profesinės sąjungos ir vartotojams atstovaujančios organizacijos raginami teikti Komisijai informaciją apie Sąjungos interesus. Kad galėtų dalyvauti tyrime, vartotojams atstovaujančios organizacijos turi įrodyti, kad jų veikla ir tiriamasis produktas yra objektyviai susiję.

Jei nenurodyta kitaip, su Sąjungos interesų vertinimu susijusi informacija turi būti pateikta per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Šią informaciją galima teikti laisva forma arba pildant Komisijos parengtą klausimyną. Klausimynų, įskaitant tiriamojo produkto naudotojams skirtą klausimyną, kopija pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Į informaciją, pateiktą pagal 21 straipsnį, bus atsižvelgta tik tuomet, jei pateikiant ji bus pagrįsta faktiniais įrodymais.

5.6.   
  Suinteresuotosios šalys

Kad galėtų dalyvauti tyrime, suinteresuotosios šalys, kaip antai eksportuojantys gamintojai, Sąjungos gamintojai, importuotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, naudotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, profesinės sąjungos ir vartotojams atstovaujančios organizacijos, pirmiausia turi įrodyti, kad jų veikla ir tiriamasis produktas yra objektyviai susiję.

Eksportuojantys gamintojai, Sąjungos gamintojai, importuotojai ir atstovaujančios asociacijos, pateikę informaciją pagal 5.3.1, 5.3.2 ir 5.4 skirsniuose aprašytas procedūras, bus laikomi suinteresuotosiomis šalimis, jei jų veikla ir tiriamasis produktas yra objektyviai susiję.

Kitos šalys galės dalyvauti tyrime kaip suinteresuotosios šalys tik nuo to momento, kai apie save praneš, ir su sąlyga, kad jų veikla ir tiriamasis produktas yra objektyviai susiję. Subjekto laikymas suinteresuotąja šalimi nedaro poveikio pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymui.

Suinteresuotosioms šalims susipažinti su byla galima per Tron.tdi adresu https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Kad gautumėte prieigą, laikykitės tame puslapyje pateiktų nurodymų (10).

5.7.   
  Galimybė būti išklausytiems Komisijos tyrimo tarnybų

Visos suinteresuotosios šalys gali prašyti būti išklausytos Komisijos tyrimo tarnybų.

Visi prašymai išklausyti turi būti teikiami raštu, juose turi būti nurodytos prašymo priežastys ir santrauka klausimų, kuriuos suinteresuotoji šalis nori aptarti per klausymą. Per klausymą bus nagrinėjami tik suinteresuotųjų šalių iš anksto raštu pateikti klausimai.

Klausymų tvarkaraštis:

| — | kad klausymas galėtų vykti iki laikinųjų priemonių nustatymo termino, prašymas turėtų būti pateiktas per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas per 60 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos; |
| --- | --- |

—

kad klausymas galėtų vykti iki laikinųjų priemonių nustatymo termino, prašymas turėtų būti pateiktas per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas per 60 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos;

| — | pasibaigus negalutinių išvadų etapui prašymas turėtų būti pateiktas per 5 dienas nuo negalutinių išvadų atskleidimo arba informacinio dokumento pateikimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas per 15 dienų nuo pranešimo apie atskleidimą dienos arba informacinio dokumento pateikimo dienos, |
| --- | --- |

—

pasibaigus negalutinių išvadų etapui prašymas turėtų būti pateiktas per 5 dienas nuo negalutinių išvadų atskleidimo arba informacinio dokumento pateikimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas per 15 dienų nuo pranešimo apie atskleidimą dienos arba informacinio dokumento pateikimo dienos,

| — | galutinių išvadų etapu prašymas turėtų būti pateiktas per 3 dienas nuo galutinio faktų atskleidimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas per laikotarpį, skirtą pastaboms dėl galutinio faktų atskleidimo pateikti. Papildomo galutinio faktų atskleidimo atveju prašymas turėtų būti pateikiamas, kai tik gaunamas papildomo galutinio faktų atskleidimo dokumentas, o klausymas paprastai surengiamas per pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti skirtą terminą. |
| --- | --- |

—

galutinių išvadų etapu prašymas turėtų būti pateiktas per 3 dienas nuo galutinio faktų atskleidimo dienos, o klausymas paprastai surengiamas per laikotarpį, skirtą pastaboms dėl galutinio faktų atskleidimo pateikti. Papildomo galutinio faktų atskleidimo atveju prašymas turėtų būti pateikiamas, kai tik gaunamas papildomo galutinio faktų atskleidimo dokumentas, o klausymas paprastai surengiamas per pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti skirtą terminą.

Nurodytu tvarkaraščiu nedaromas poveikis Komisijos tarnybų teisei tinkamai pagrįstais atvejais leisti rengti klausymus ne pagal tvarkaraštį ir Komisijos teisei tinkamai pagrįstais atvejais atsisakyti rengti klausymą. Jeigu Komisijos tarnybos atmes prašymą išklausyti, atitinkamai šaliai bus pranešta apie tokio atsisakymo priežastis.

Iš principo per klausymus į bylą iki tol neįtraukta faktinė informacija nepristatoma. Vis dėlto, siekiant užtikrinti gerą administravimą ir sudaryti sąlygas Komisijos tarnyboms atlikti tyrimą, suinteresuotosios šalys gali būti paprašytos po klausymo pateikti naujos faktinės informacijos.

5.8.   
  Rašytinės informacijos teikimo, užpildytų klausimynų siuntimo ir susirašinėjimo tvarka

Prekybos apsaugos tyrimams atlikti Komisijai pateikiama informacija neturi būti saugoma autorių teisių. Prieš pateikdamos Komisijai informaciją ir (arba) duomenis, kurių autorių teisės priklauso trečiajai šaliai, suinteresuotosios šalys turi paprašyti autorių teisių subjekto specialaus leidimo, kuriuo būtų aiškiai leidžiama Komisijai: a) naudoti informaciją ir duomenis atliekant šį prekybos apsaugos tyrimą ir b) pateikti informaciją ir (arba) duomenis šio tyrimo suinteresuotosioms šalims taip, kad jos galėtų pasinaudoti savo teisėmis į gynybą.

Visa rašytinė informacija, įskaitant šiame pranešime prašomą informaciją, užpildytus klausimynus ir suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, kurią prašoma laikyti konfidencialia, ženklinama grifu „Neskelbtina“ (11). Šiam tyrimui informaciją teikiančių šalių prašoma nurodyti priežastis, dėl kurių prašoma informaciją laikyti konfidencialia.

Šalys, teikiančios neskelbtiną informaciją, pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalį privalo kartu pateikti nekonfidencialią tokios informacijos santrauką, paženklintą grifu „Suinteresuotosioms šalims susipažinti“. Santrauka turėtų būti pakankamai išsami, kad būtų galima tinkamai suprasti konfidencialios informacijos esmę.

Jei konfidencialią informaciją teikianti šalis nenurodo tinkamos prašymo laikyti informaciją konfidencialia priežasties arba nepateikia reikiamos formos ir kokybės nekonfidencialios tokios informacijos santraukos, Komisija į tokią informaciją gali neatsižvelgti, nebent remiantis atitinkamais šaltiniais įrodoma, kad ši informacija yra teisinga.

Visą informaciją ir prašymus, įskaitant skenuotus įgaliojimus ir sertifikatus, suinteresuotosios šalys raginamos teikti per TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Naudodamos TRON.tdi arba e. paštą suinteresuotosios šalys sutinka su elektroninio informacijos teikimo taisyklėmis, nustatytomis dokumente „Susirašinėjimas su Europos Komisija nagrinėjant prekybos apsaugos bylas“, paskelbtame Prekybos generalinio direktorato svetainėje http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Suinteresuotosios šalys turi nurodyti savo pavadinimą, adresą, telefono numerį ir galiojantį e. pašto adresą, be to, jos turėtų užtikrinti, jog nurodytas e. pašto adresas būtų oficialios darbinės dėžutės, kuri kasdien tikrinama. Kai bus pateikti kontaktiniai duomenys, Komisija bendraus su suinteresuotosiomis šalimis tik per TRON.tdi arba e. paštu, nebent šios aiškiai nurodytų pageidaujančios visus dokumentus iš Komisijos gauti kitomis ryšio priemonėmis arba dokumentus dėl jų pobūdžio tektų siųsti registruotu paštu. Išsamesnių taisyklių ir informacijos dėl susirašinėjimo su Komisija, įskaitant informacijos teikimo per TRON.tdi ir e. paštu principus, suinteresuotosios šalys gali rasti minėtose susirašinėjimo su suinteresuotosiomis šalimis gairėse.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E. paštas: |
| TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu |
| TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E. paštas:

TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu

TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu

6.   Tyrimo tvarkaraštis

Laikantis pagrindinio reglamento 6 straipsnio 9 dalies, tyrimas paprastai baigiamas per 13 mėnesių ir ne vėliau kaip per 14 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalį laikinosios priemonės paprastai gali būti nustatytos ne vėliau kaip per 7 mėnesius, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 8 mėnesius nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Pagal pagrindinio reglamento 19a straipsnį Komisija pateiks informaciją apie numatomą laikinųjų muitų nustatymą likus 4 savaitėms iki laikinųjų priemonių nustatymo. Suinteresuotosios šalys galės per 3 darbo dienas raštu pateikti pastabų dėl skaičiavimų tikslumo.

Tais atvejais, kai Komisija ketina ne nustatyti laikinuosius muitus, bet tęsti tyrimą, suinteresuotosioms šalims informaciniu dokumentu bus pranešta apie muitų netaikymą likus 4 savaitėms iki pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalyje nustatyto termino pabaigos.

Jei nenurodyta kitaip, suinteresuotosios šalys per 15 dienų galės raštu pateikti pastabų dėl negalutinių išvadų arba informacinio dokumento ir per 10 dienų – dėl galutinių išvadų. Kai tinkama, papildomo galutinio faktų atskleidimo dokumente bus nurodytas terminas, per kurį suinteresuotosios šalys gali raštu teikti pastabas.

7.   Informacijos pateikimas

Paprastai suinteresuotosios šalys informaciją gali pateikti tik laikydamosi šio pranešimo 5 ir 6 skirsniuose nustatytų tvarkaraščių. Teikiant bet kokią kitą į tuos skirsnius neįtrauktą informaciją, turėtų būti laikomasi šio tvarkaraščio:

| — | jei nenurodyta kitaip, visa informacija negalutinių išvadų etapu turėtų būti pateikta per 70 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, |
| --- | --- |

—

jei nenurodyta kitaip, visa informacija negalutinių išvadų etapu turėtų būti pateikta per 70 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos,

| — | jei nenurodyta kitaip, negalutinių išvadų etapu suinteresuotosios šalys neturėtų teikti naujos faktinės informacijos pasibaigus pastabų dėl atskleistų negalutinių išvadų arba informacinio dokumento teikimo terminui. Pasibaigus šiam terminui suinteresuotosios šalys naują faktinę informaciją gali teikti, tik jei jos gali įrodyti, kad tokia nauja faktinė informacija būtina kitų suinteresuotųjų šalių pateiktiems faktiniams teiginiams paneigti, ir jei tokią naują faktinę informaciją galima patikrinti per tyrimui laiku baigti likusį laiką, |
| --- | --- |

—

jei nenurodyta kitaip, negalutinių išvadų etapu suinteresuotosios šalys neturėtų teikti naujos faktinės informacijos pasibaigus pastabų dėl atskleistų negalutinių išvadų arba informacinio dokumento teikimo terminui. Pasibaigus šiam terminui suinteresuotosios šalys naują faktinę informaciją gali teikti, tik jei jos gali įrodyti, kad tokia nauja faktinė informacija būtina kitų suinteresuotųjų šalių pateiktiems faktiniams teiginiams paneigti, ir jei tokią naują faktinę informaciją galima patikrinti per tyrimui laiku baigti likusį laiką,

| — | kad tyrimas būtų baigtas iki privalomų terminų, Komisija nepriims informacijos iš suinteresuotųjų šalių praėjus pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo teikimo terminui arba, jei taikytina, praėjus pastabų dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo teikimo terminui. |
| --- | --- |

—

kad tyrimas būtų baigtas iki privalomų terminų, Komisija nepriims informacijos iš suinteresuotųjų šalių praėjus pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo teikimo terminui arba, jei taikytina, praėjus pastabų dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo teikimo terminui.

8.   Galimybė teikti pastabas dėl kitų šalių pateiktos informacijos

Siekiant užtikrinti teises į gynybą, suinteresuotosioms šalims turėtų būti suteikta galimybė teikti pastabas dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos. Suinteresuotosios šalys gali teikti pastabas dėl klausimų, iškeltų kitų suinteresuotųjų šalių pateiktoje informacijoje, bet negali kelti naujų klausimų.

Tokios pastabos turėtų būti teikiamos laikantis šio tvarkaraščio:

| — | jei nenurodyta kitaip, visos pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių iki laikinųjų priemonių nustatymo termino pateiktos informacijos turėtų būti pateiktos ne vėliau kaip 75 dieną nuo šio pranešimo paskelbimo dienos, |
| --- | --- |

—

jei nenurodyta kitaip, visos pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių iki laikinųjų priemonių nustatymo termino pateiktos informacijos turėtų būti pateiktos ne vėliau kaip 75 dieną nuo šio pranešimo paskelbimo dienos,

| — | jei nenurodyta kitaip, pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su atskleistomis negalutinėmis išvadomis arba pateiktu informaciniu dokumentu, turėtų būti pateiktos per 7 dienas nuo pastabų dėl negalutinių išvadų arba informacinio dokumento teikimo termino, |
| --- | --- |

—

jei nenurodyta kitaip, pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su atskleistomis negalutinėmis išvadomis arba pateiktu informaciniu dokumentu, turėtų būti pateiktos per 7 dienas nuo pastabų dėl negalutinių išvadų arba informacinio dokumento teikimo termino,

| — | jei nenurodyta kitaip, pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su galutiniu faktų atskleidimu, turėtų būti pateiktos per 3 dienas nuo pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo teikimo termino. Jei nenurodyta kitaip, papildomo galutinio faktų atskleidimo atveju pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su papildomu galutiniu faktų atskleidimu, turėtų būti pateiktos per 1 dieną nuo pastabų dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo teikimo termino. |
| --- | --- |

—

jei nenurodyta kitaip, pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su galutiniu faktų atskleidimu, turėtų būti pateiktos per 3 dienas nuo pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo teikimo termino. Jei nenurodyta kitaip, papildomo galutinio faktų atskleidimo atveju pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su papildomu galutiniu faktų atskleidimu, turėtų būti pateiktos per 1 dieną nuo pastabų dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo teikimo termino.

Nurodytu tvarkaraščiu nedaromas poveikis Komisijos teisei tinkamai pagrįstais atvejais prašyti suinteresuotųjų šalių pateikti papildomos informacijos.

9.   Šiame pranešime nustatytų terminų pratęsimas

Prašyti pratęsti šiame pranešime nurodytus terminus reikėtų tik išimtinėmis aplinkybėmis ir jie bus pratęsti, tik jei bus tinkamai pagrįsti nurodžius tinkamą priežastį.

Bet kuriuo atveju terminas klausimyno atsakymams pateikti dažniausiai pratęsiamas daugiausia 3 dienomis ir paprastai ne daugiau kaip 7 dienomis.

Terminas, per kurį turi būti pateikta kita pranešime apie inicijavimą nurodyta informacija, gali būti pratęstas 3 dienomis, nebent įrodoma, kad yra išimtinių aplinkybių.

10.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą terminą arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją gali būti neatsižvelgiama ir remiamasi turimais faktais.

Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei bendradarbiavimo atveju.

Atsakymo pateikimas ne kompiuterine forma nelaikomas nebendradarbiavimu, jeigu suinteresuotoji šalis įrodo, kad atsakymo pateikimas reikalaujamu būdu sudarytų pernelyg didelių sunkumų ar nepagrįstų papildomų išlaidų. Suinteresuotoji šalis turėtų nedelsdama susisiekti su Komisija.

11.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Suinteresuotosios šalys gali prašyti, kad į bylos nagrinėjimą įsitrauktų prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas tikrina prašymus susipažinti su byla, ginčus dėl dokumentų konfidencialumo, prašymus pratęsti terminą ir visus kitus prašymus, susijusius su suinteresuotųjų šalių ir trečiųjų šalių teisėmis į gynybą, kurių gali būti pateikta tyrimo metu.

Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali surengti klausymus ir veikti kaip suinteresuotosios (-ųjų) šalies (-ių) ir Komisijos tarnybų tarpininkas, kad būtų visapusiškai užtikrintos suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą. Prašymai išklausyti dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui turėtų būti teikiami raštu, o juose nurodomos prašymo priežastys. Bylas nagrinėjantis pareigūnas išnagrinės prašymų priežastis. Šie klausymai turėtų vykti tik tuo atveju, jei klausimai per tinkamą laiką nebuvo išspręsti su Komisijos tarnybomis.

Visi prašymai turi būti pateikti laiku ir nedelsiant, kad nebūtų trukdoma sklandžiai vykdyti tyrimus. Todėl prašyti, kad į bylos nagrinėjimą įsitrauktų bylas nagrinėjantis pareigūnas, suinteresuotosios šalys turėtų kuo greičiau, kai tik įvyksta įvykis, dėl kurio toks įsitraukimas yra pagrįstas. Iš principo 5.7 skirsnyje nustatytas prašymų išklausyti dalyvaujant Komisijos tarnyboms tvarkaraštis taikomas mutatis mutandis prašymams išklausyti dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Jeigu prašymai išklausyti pateikiami nesilaikant atitinkamų tvarkaraščių, bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat išnagrinės tokių pavėluotai pateiktų prašymų priežastis, iškeltų klausimų pobūdį ir šių klausimų poveikį teisėms į gynybą, tinkamai atsižvelgdamas į poreikį užtikrinti gerą administravimą ir laiku baigti tyrimą.

Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos GD svetainėje http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Asmens duomenų tvarkymas

Visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (12).

Pranešimą apie duomenų apsaugą, kuriuo visi asmenys informuojami apie asmens duomenų tvarkymą vykdant Komisijos prekybos apsaugos veiklą, galima rasti Prekybos GD svetainėje http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

(2)  Bendras terminas „žala“, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje, reiškia materialinę žalą pramonei, materialinės žalos pramonei grėsmę arba materialines kliūtis pramonei kurtis.

(3)  Nuorodos į šio pranešimo paskelbimą yra nuorodos į jo paskelbimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(4)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/825, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 143, 2018 6 7, p. 1).

(5)  Pranešimas dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (OL C 86, 2020 3 16, p. 6).

(6)  Eksportuojantis gamintojas – bet kuri nagrinėjamosios šalies bendrovė, gaminanti ir į Sąjungos rinką tiesiogiai ar per trečiąją šalį eksportuojanti tiriamąjį produktą, taip pat ir visos su ja susijusios bendrovės, dalyvaujančios gaminant, vidaus rinkoje parduodant ar eksportuojant tiriamąjį produktą.

(7)  Vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, į visus nulinius ir de minimis skirtumus ir į skirtumus, nustatytus pagrindinio reglamento 18 straipsnyje aprašytomis aplinkybėmis, nebus atsižvelgta.

(8)  Šis skirsnis skirtas tik su eksportuojančiais gamintojais nesusijusiems importuotojams. Su eksportuojančiais gamintojais susiję importuotojai turi užpildyti šiems eksportuojantiems gamintojams skirto klausimyno I priedą. Pagal 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, 127 straipsnį du asmenys laikomi susijusiais, jeigu: a) vienas iš jų yra kito asmens įmonės vadovas arba darbuotojas; b) jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai; c) jie yra darbdavys ir darbuotojas; d) trečiasis asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 % įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba turėtojas; e) vienas iš jų tiesiogiai arba netiesiogiai valdo kitą; f) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai yra valdomi trečiojo asmens; g) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiąjį asmenį arba h) jie yra vienos šeimos nariai (OL L 343, 2015 12 29, p. 558). Asmenys laikomi vienos šeimos nariais tik tuo atveju, jeigu jie yra susiję šiais giminystės ryšiais: i) vyras ir žmona, ii) tėvai ir vaikai, iii) brolis ir sesuo (tikri ar turintys tik vieną bendrą tėvą ar motiną), iv) seneliai ir anūkai, v) dėdė arba teta ir sūnėnas arba dukterėčia, vi) uošvis arba uošvė ir žentas arba marti, vii) svainis ir svainė. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, 5 straipsnio 4 dalį asmuo – tai fizinis asmuo, juridinis asmuo ir bet kuris asmenų susivienijimas, kuris nėra juridinis asmuo, tačiau pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę pripažįstamas galinčiu atlikti teisinius veiksmus (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

(9)  Nesusijusių importuotojų pateikti duomenys taip pat gali būti naudojami dėl kitų šio tyrimo aspektų, ne vien dempingui nustatyti.

(10)  Jei kiltų techninių problemų, kreipkitės į Prekybos pagalbos centrą e. paštu trade-service-desk@ec.europa.eu arba telefonu + 32 22979797.

(11)  Neskelbtinas dokumentas yra dokumentas, laikomas konfidencialiu pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO susitarimo dėl GATT 1994 VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimo) 6 straipsnį. Toks dokumentas taip pat saugomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (OL L 145, 2001 5 31, p. 43) 4 straipsnį.

(12)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

---

PRIEDAS

| ☐ | Neskelbtina |
| --- | --- |
| ☐ | Suinteresuotosioms šalims susipažinti |
| (pažymėti tinkamą langelį) |

☐

Neskelbtina

☐

Suinteresuotosioms šalims susipažinti

(pažymėti tinkamą langelį)

ANTIDEMPINGO TYRIMAS DĖL IMPORTUOJAMŲ KORĖJOS RESPUBLIKOS KILMĖS SUPERABSORBCINIŲ POLIMERŲ

NESUSIJUSIŲ IMPORTUOTOJŲ ATRANKAI TEIKTINA INFORMACIJA

Šios formos paskirtis – padėti nesusijusiems importuotojams pateikti pranešimo apie inicijavimą 5.3.2 skirsnyje nurodytai atrankai svarbią informaciją.

Formos versijos „Neskelbtina“ ir „Suinteresuotosioms šalims susipažinti“ turėtų būti grąžintos Komisijai, kaip nustatyta pranešime apie inicijavimą.

1.   BENDROVĖS PAVADINIMAS IR KONTAKTINIAI DUOMENYS

Pateikite šiuos savo bendrovės duomenis:

| Bendrovės pavadinimas | |
| --- | --- |
| Adresas | |
| Asmuo ryšiams | |
| E. paštas | |
| Telefonas | |

Bendrovės pavadinimas

Adresas

Asmuo ryšiams

E. paštas

Telefonas

2.   APYVARTA IR PARDAVIMO APIMTIS

Nurodykite bendrą bendrovės apyvartą eurais (EUR) bei tiriamojo produkto, kaip apibrėžta pranešime apie inicijavimą, importo į Sąjungą ir perpardavimo Sąjungos rinkoje importavus iš Korėjos Respublikos tiriamuoju laikotarpiu vertę eurais (EUR) ir kiekį tonomis.

| | Apimtis tonomis | Vertė eurais (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Bendra jūsų bendrovės apyvarta eurais (EUR) | | |
| Korėjos Respublikos kilmės tiriamojo produkto importas į Sąjungą | | |
| Tiriamojo produkto (visų šalių kilmės) importas į Sąjungą | | |
| Iš Korėjos Respublikos importuoto tiriamojo produkto perpardavimas Sąjungos rinkoje | | |

Apimtis tonomis

Vertė eurais (EUR)

Bendra jūsų bendrovės apyvarta eurais (EUR)

Korėjos Respublikos kilmės tiriamojo produkto importas į Sąjungą

Tiriamojo produkto (visų šalių kilmės) importas į Sąjungą

Iš Korėjos Respublikos importuoto tiriamojo produkto perpardavimas Sąjungos rinkoje

3.   JŪSŲ BENDROVĖS IR SUSIJUSIŲ BENDROVIŲ VEIKLA (1)

Tiksliai aprašykite bendrovės ir visų susijusių bendrovių (išvardykite jas ir nurodykite ryšį su jūsų bendrove), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant (eksportui ir (arba) vidaus rinkai) tiriamąjį produktą, veiklą. Prie tokios veiklos gali būti priskiriama (tačiau tuo neapsiribojama) tiriamojo produkto pirkimas ar jo gamyba pagal subrangos sutartis arba tiriamojo produkto perdirbimas ar prekyba juo.

| Bendrovės pavadinimas ir vieta | Veikla | Ryšys |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Bendrovės pavadinimas ir vieta

Veikla

Ryšys

4.   KITA INFORMACIJA

Pateikite kitą susijusią informaciją, kurią bendrovė mano esant naudingą Komisijai vykdant bendrovių atranką.

5.   PATVIRTINIMAS

Pateikdama nurodytą informaciją bendrovė sutinka, kad gali būti atrenkama. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės užpildyti klausimyną ir leisti apsilankyti jos patalpose, kad būtų patikrinti jos atsakymai. Jeigu bendrovė nurodys nesutinkanti, kad gali būti atrenkama, tai bus laikoma atsisakymu bendradarbiauti atliekant tyrimą. Komisijos išvados dėl nebendradarbiaujančių importuotojų yra grindžiamos turimais faktais, todėl rezultatas bendrovei gali būti mažiau palankus nei bendradarbiavimo atveju.

Įgaliotojo pareigūno parašas:

Įgaliotojo pareigūno vardas, pavardė ir pareigos:

Data:

---

(1)  Pagal 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, 127 straipsnį du asmenys laikomi susijusiais, jeigu: a) vienas iš jų yra kito asmens įmonės vadovas arba darbuotojas; b) jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai; c) jie yra darbdavys ir darbuotojas; d) trečiasis asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 % įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba turėtojas; e) vienas iš jų tiesiogiai arba netiesiogiai valdo kitą; f) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai yra valdomi trečiojo asmens; g) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiąjį asmenį arba h) jie yra vienos šeimos nariai (OL L 343, 2015 12 29, p. 558). Asmenys laikomi vienos šeimos nariais tik tuo atveju, jeigu jie yra susiję šiais giminystės ryšiais: i) vyras ir žmona, ii) tėvai ir vaikai, iii) brolis ir sesuo (tikri ar turintys tik vieną bendrą tėvą ar motiną), iv) seneliai ir anūkai, v) dėdė arba teta ir sūnėnas arba dukterėčia, vi) uošvis arba uošvė ir žentas arba marti, vii) svainis ir svainė. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, 5 straipsnio 4 dalį asmuo – tai fizinis asmuo, juridinis asmuo ir bet kuris asmenų susivienijimas, kuris nėra juridinis asmuo, tačiau pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę pripažįstamas galinčiu atlikti teisinius veiksmus (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/84

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 58/17)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Eni gas e luce S.p.A.“ (toliau – „Eni G&L“, Italija), įmonei „Eni S.p.A.“ (toliau – „Eni“, Italija) visiškai priklausančia patronuojamąja įmone, |
| --- | --- |

—

„Eni gas e luce S.p.A.“ (toliau – „Eni G&L“, Italija), įmonei „Eni S.p.A.“ (toliau – „Eni“, Italija) visiškai priklausančia patronuojamąja įmone,

| — | „Aldro Energia y Soluciones, S.L.U.“ (toliau – „Aldro EyS“, Ispanija) ir „Instalaciones Martinez Diez, S.L.U.“ (toliau – „Instalaciones MD“, Ispanija), įmonei „Aldro Energy, S.L.U.“ (toliau – „Aldro Energy“, Ispanija) visiškai priklausančiomis patronuojamosiomis įmonėmis. |
| --- | --- |

—

„Aldro Energia y Soluciones, S.L.U.“ (toliau – „Aldro EyS“, Ispanija) ir „Instalaciones Martinez Diez, S.L.U.“ (toliau – „Instalaciones MD“, Ispanija), įmonei „Aldro Energy, S.L.U.“ (toliau – „Aldro Energy“, Ispanija) visiškai priklausančiomis patronuojamosiomis įmonėmis.

„Eni“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visų įmonių „Aldro EyS“ ir „Instalaciones MD“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Eni“: pasaulinė naftos ir dujų įmonių grupė, vykdanti žvalgymo, gamybos, perdirbimo ir pardavimo veiklą, taip pat veikianti elektros energijos ir chemijos srityse. Jai visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė „Eni G&L“ tiekia elektros energiją ir gamtines dujas, taip pat teikia energetikos sprendimus visoje ES. |
| --- | --- |

—

„Eni“: pasaulinė naftos ir dujų įmonių grupė, vykdanti žvalgymo, gamybos, perdirbimo ir pardavimo veiklą, taip pat veikianti elektros energijos ir chemijos srityse. Jai visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė „Eni G&L“ tiekia elektros energiją ir gamtines dujas, taip pat teikia energetikos sprendimus visoje ES.

| — | „Aldro EyS“: elektros energijos ir gamtinių dujų tiekimas Ispanijoje ir Portugalijoje. |
| --- | --- |

—

„Aldro EyS“: elektros energijos ir gamtinių dujų tiekimas Ispanijoje ir Portugalijoje.

| — | „Instalaciones MD“: netiesioginio aptarnavimo ir klientų aptarnavimo paslaugų teikimas įmonei „Aldro EyS“. |
| --- | --- |

—

„Instalaciones MD“: netiesioginio aptarnavimo ir klientų aptarnavimo paslaugų teikimas įmonei „Aldro EyS“.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2021 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 58/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 58/86

---

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

(2021/C 58/18)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Willamette Valley“

PGI-US-02439

Paraiškos pateikimo data – 2018 10 17

1.   Registruojamas (-i) pavadinimas (-ai)

Willamette Valley

2.   Geografinės nuorodos tipas

SGN

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

Rūšinis putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Saugomos geografinės nuorodos pavadinimas „Willamette Valley“ yra naudojamas neputojantiems vynams (raudoniesiems, rožiniams ir baltiesiems) ir rūšiniams putojantiems vynams ženklinti.

Vynai „Willamette Valley“ apibūdinami ir identifikuojami pagal vynuogių veislę. Raudonieji vynai „Willamette Valley“, daugiausia vynai „Pinot noir“, ir baltieji, daugiausia „Chardonnay“, „Pinot gris“ ir „Riesling“ rūšių „Willamette Valley“ vynai, įskaitant iš vynuogių veislių ‘Pinot noir’ ir (arba) ‘Chardonnay’ vynuogių mišinio pagamintus putojančius vynus, sudaro didžiausią gaminamų vynų „Willamette Valley“ dalį.

Iš vėsaus klimato sąlygomis išaugintų vynuogių pagaminti vidutiniškai sodrūs vynai „Willamette Valley“, kuriems paprastai būdingas didelis rūgštingumas ir išraiškingi taninai, kurių pojūtį dar sustiprina šviežių prinokusių vaisių ir mineralų skoniai, pasižymi toliau nurodytomis vynuogių veislėms būdingomis savybėmis.

Neputojantys vynai

Raudonieji vynai

Raudonieji vynai „Willamette Valley“ yra skaidrūs, nuo vidutinio ryškumo raudonos iki granato raudonumo spalvos, kartais, priklausomai nuo vynuogių augimo vietos ir derliaus metų, – nuo tamsiai purpurinės iki juodos spalvos; vynų aromate ir tiesiogiai jų skonyje atsiskleidžia šviežių – ne termiškai apdorotų – raudonųjų ir juodųjų uogų bei vaisių aromatai – nuo granatų, braškių, aviečių ir vyšnių iki gervuogių ir slyvų; be to, vynų aromate juntami raudonos ir violetinės spalvos žiedais žydinčių gėlių pokvapiai, žemės kvapai nuo avinžirnių užtepo iki arbatžolių, jodo ir geležies druskos pokvapių, kepimo prieskonių – balkšvojo sasafro, kolos, mineralų, o vynams bręstant atsiskleidžia kompleksiškesni ir pikantiškesni kumpio, grybų, odos ir prieskoninių žolelių kvapai. Vynų skoniai ir burnoje juntama tekstūra yra kompleksiški ir daugialypiai, pasižymintys švelniais arbatžolių ir vyšnių tabako taninais ir gomuryje juntamu aptakiu, švelniu, subtilios struktūros, sodraus vyno skoniu, kuriame atsiskleidžia tiek vaisių, tiek sodrių pikantiškų maisto produktų pokvapiai; ragaujant gomuryje juntami įvairūs taninai – nuo arbatžolių iki medienos, suteikiantys burnoje juntamą maloniai aitrų rūgštumą ir ilgai išliekančius stiprius poskonius, bei padedantys apsaugoti brandintą vyną ir užtikrinti jo ilgaamžiškumą.

Rožiniai vynai

Rožiniai vynai „Willamette Valley“ yra ryškių gražių spalvų – nuo labai šviesiai pilkai rožinės iki blyškios granato spalvos – ir pasižymi nuo baltais iki raudonais žiedais žydinčių gėlių (nuo jazminų iki rožių) ir nuo šviežių raudonojo apelsino vaisių iki miško žemuogių ir aviečių pokvapiais ir poskoniais, juntamais tiek uostant, tiek ragaujant; gomuriu gali būti juntamas sūrokas ir kartu minerališkas skonis, kreminė tekstūra, o kartais – liekamojo cukraus poskonis. Dėl rožiniams vynams „Willamette Valley“ būdingo gaivaus rūgštumo juos galima keletą metų brandinti laikant buteliuose.

Baltieji vynai

Baltieji vynai „Willamette Valley“ yra vienodai skaidrūs, pasižymi gerai juntamu rūgštumu, jų spalva – nuo platinos iki blyškiai citrininės, o vėlyvo derliaus ar ąžuolo statinėse brandintų baltųjų vynų – nuo kreminės iki auksinės. Baltųjų vynų aromate, kuriam būdingas toks pat stiprus kaip ir vynų „Pinot noir“ arba stipresnis, tačiau įvairesnių vaisių kvapas, atsiskleidžia įvairūs kvapai – nuo citrusinių vaisių, kaulavaisių (persikų, kriaušių ir t. t.) iki baltai žydinčių ir sodo gėlių aromatų; ragaujant visus šiuos vynus aiškiai juntamas minerališkumas ir sūrumas (dėl pH, rūgštingumo ir rūgščių šviesios spalvos vynuogių), vyrauja grynas šviežių vaisių skonis, kurį sustiprina didelis rūgštingumas, dėl jo vynai įgauna ilgai išliekantį poskonį ir tikėtiną ilgaamžiškumą. Vynams bręstant juose pasireiškia džiovintų gėlių, citrusinių vaisių marmelado ir medaus skonio elementai bei brandžių mineralų poskoniai.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 16 % |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 7 % |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties
  Didžiausias pH – 4,0 |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 23,31 mekv/l (raudonųjų vynų)
  19,98 mekv/l (baltųjų ir rožinių vynų) |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 150 mg/l
  40 mg/l laisvojo sieros dioksido |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

16 %

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

7 %

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias pH – 4,0

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

23,31 mekv/l (raudonųjų vynų)

19,98 mekv/l (baltųjų ir rožinių vynų)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

150 mg/l

40 mg/l laisvojo sieros dioksido

Rūšiniai putojantys vynai

Rūšinių putojančių vynų „Willamette Valley“ baltojo ir rožinio vyno rūšys gaminamos iš vynuogių veislių ‘Pinot noir’, ‘Chardonnay’, o kartais ir iš veislės ‘Pinot meunier’ vynuogių. Jiems būdinga nuo švelnios iki vidutiniškai švelnios puta, subtilios perlinių burbuliukų gijos ir išraiškingas, grynas, lengvai rūgštelėjęs vos prinokusių kaulavaisių ir sultingų citrusinių vaisių skonis. Baltieji rūšiniai putojantys vynai yra platinos spalvos ir labai skaidrūs, obuolių arba kriaušių aromato, o savo skoniu primena žaliąsias citrinas, kaulavaisius ar mineralų skonį. Rožiniams vynas būdingas gaivus žemuogių poskonis, didelis rūgštumas ir įvairialypis ryškiai raudonos spalvos vaisių (obuolių ir (arba) slyvų) aromatas. Paprastai šie vynai gali būti ilgai laikomi buteliuose – daugiau nei dešimt metų. Rožinių vynų spalva vertinant vizualiai yra nuo skaidrios vyšnių raudonumo iki vos rausvos spalvos. Šių vynų aromatas – nuo gėlių, rožių žiedlapių iki raudonos spalvos obuolių ir slyvų bei braškių, priklausomai nuo vynuogių veislių derinio ir vynuogių sunokimo nuimant jų derlių. Taip pat neretai skonyje juntamas prieskonių elementas. Aprašant vynams būdingą kvapą ir skonį galima paminėti žemuogių ir kitų vasarą prinokstančių uogų, citrusinių vaisių, tokių kaip raudonieji apelsinai ir (arba) mandarinai, obuoliai ir (arba) laukiniai obuoliai aromatus, prieskonių – džiovintų žolelių ir imbiero pokvapius. Dėl labai didelio rūgštingumo vynas gali būti ilgai – daugiau nei dešimt metų – laikomas buteliuose.

Ypač sausų, iš vynuogių veislių ‘Chardonnay’, ‘Pinot noir’ ir ‘Pinot meunier’ vynuogių pagamintų putojančių vynų aromate juntami įvairūs kvapai – nuo baltųjų gėlių iki vandenyno pakrantės austrių geldelių ir obuolių ir (arba) kriaušių iki citrusinio greipfrutų aromato. Vynų skonis skiriasi priklausomai nuo jiems gaminti naudotų skirtingų veislių vynuogių procentinių dalių ir vietovės, kurioje augintos vynuogės. Vynuose juntami gėlių aromatai – nuo subtilaus baltųjų gėlių iki rožių, prieskonių – nuo vanilės iki imbiero ir džiovintų žolelių bei vaisių, įskaitant žalios, geltonos ir raudonos spalvos obuolius, laukinius obuolius, pyragų uogas, taip pat vynų kvapas gali priminti kriaušių ‘Anjou’ aromatą, citrusinius greipfrutų, karambolų ir mandarinų kvapus. Vynams būdingas ryškus ir gaivus rūgštumas, o jų skonyje gali būti ilgai juntamas prinokusių vaisių poskonis.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 14 % |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 7 % |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties
  Didžiausias pH – 4,0 |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | <=23,31 mekv/l |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 150 mg/l
  30 mg/l laisvojo sieros dioksido |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

14 %

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

7 %

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias pH – 4,0

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

<=23,31 mekv/l

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

150 mg/l

30 mg/l laisvojo sieros dioksido

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Nėra

b)   Didžiausia išeiga

Vynas „Pinot noir“ ir kiti raudonieji vynai – 7 850 kg/ha (45 hl/ha);

Vynas „Chardonnay“ – 10 100 kg/ha (60 hl/ha);

Kiti baltieji vynai – 12 330 kg/ha (70 hl/ha);

Rūšiniai putojantys vynai – 15 700 kg/ha (90 hl/ha).

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vilameto slėnis, kaip patvirtintas ir įregistruotas Amerikos vynuogininkystės regionas, JAV alkoholio ir tabako mokesčių ir prekybos biuro taisyklėse yra konkrečiai apibūdinamas pateikiant tokią santrauką:

§9.90. Vilameto Slėnis.

Ribos. Vilameto Slėnio vynuogininkystės regionas, apimantis maždaug 5200 kvadratinių mylių (3,3 mln. akrų) plotą, yra išsidėstęs Oregono valstijos šiaurės vakarinėje dalyje; šiaurėje jį juosia Kolumbijos upė, vakaruose – Pakrantės kalnagūbriai, pietuose – Kalapujos kalnai, o rytuose – Kaskadiniai kalnai.

Remiantis patvirtintuose žemėlapiuose pažymėtomis riboženklių ir atskaitos taškų koordinatėmis, tikslios vynuogininkystės regiono ribos yra šios: prasideda nuo taško, kuriame Kolumbijos ir Multnomos apygardų riba susikerta su Oregono ir Vašingtono valstijų riba;

tęsiasi 8,5 mylios į vakarus palei Kolumbijos ir Multnomos apygardų ribą iki jos sankirtos su Vašingtono ir Multnomos apygardų riba;

5 mylias į pietus palei Vašingtono apygardos ribą iki jos sankirtos su 1000 pėdų horizontale;

į šiaurės vakarus (15 mylių tiesiai į šiaurės vakarus) palei 1000 pėdų horizontalę iki jos sankirtos su greitkeliu „State Highway 47“ 5 mylių į šiaurę nuo Tophilio atstumu;

tada nuo greitkelio „State Highway 47“ ketvirtį mylios tiesiai į vakarus iki 1000 pėdų horizontalės ir tęsiasi į pietus, o paskui į pietvakarius palei 1000 pėdų horizontalę iki sankirtos su Sajuslo nacionalinio miško riba (maždaug 43 mylios į pietus ir 26 mylios į vakarus nuo Tophilio) vienos mylios į šiaurę nuo greitkelio „State Highway 22“ atstumu;

6,5 mylios tiesiai į pietus iki 1000 pėdų horizontalės palei Linkolno ir Polko apygardų ribą;

tęsiasi (maždaug 23 mylias) į rytus išilgai 1000 pėdų horizontalės, į pietus, o paskui į vakarus iki Linkolno ir Bentono apygardų ribos ir Polko apygardos ribos susikirtimo taško;

11 mylių į pietus palei Linkolno ir Bentono apygardų ribą iki jos sankirtos su Sajuslo nacionalinio miško riba;

šešias mylias į rytus palei Sajuslo nacionalinio miško ribą, o paskui šešias mylias į pietus išilgai Sajuslo nacionalinio miško ribos iki greitkelio „State Highway 34“ ir 1000 pėdų horizontalės;

į pietus palei 1000 pėdų horizontalę iki jos sankirtos su kadastrinės vietovės linija T17S/T18S (31 mylios į pietvakarius ir vienos mylios į vakarus nuo greitkelio „State Highway 126“ atstumu);

4,5 mylios į rytus išilgai linijos T17S/T18S iki diapazono linijos R6W/R7W, 2,5 mylios į pietus palei šią diapazono liniją iki 1000 pėdų horizontalės;

į šiaurės rytus, paskui maždaug 12 mylių į pietryčius palei 1000 pėdų horizontalę iki jos sankirtos su diapazono linija R5W/R6W;

maždaug 0,25 mylios į pietus palei diapazono liniją R5W/R6W iki sankirtos su 1000 pėdų horizontale;

iš esmės į pietryčius palei vingiuojančią 1000 pėdų horizontalę, per žemėlapyje pažymėtą Leco upę iki taško ant 1000 pėdų horizontalės linijos, esančio tiesiai į šiaurę nuo kelių „Siuslaw River Road“ ir „Fire Road“ sankirtos;

maždaug 0,55 mylios tiesia linija į pietus, toliau per Sajuslo upę ir kelių „Siuslaw River Road“ ir „Fire Road“ sankirtą iki 1000 pėdų horizontalės;

daugiausia į pietryčius palei vingiuojančią 1000 pėdų horizontalę, per Oregono valstijos žemėlapyje pažymėtą Rosbergo miestą iki 1000 pėdų horizontalės sankirtos su Leino ir Daglaso apygardų riba;

maždaug 3,8 mylios į rytus palei Leino ir Daglaso apygardų ribą iki sankirtos su 1000 pėdų horizontale šiek tiek į rytus nuo Sajuslo upės Pietų atšakos;

iš esmės į šiaurę, paskui į šiaurės rytus palei 1000 pėdų horizontalę aplink Spenserio kalną, o paskui iš esmės į pietus iki taško ties Leino ir Daglaso apygardų riba 0,5 mylių atstumu į šiaurę nuo greitkelio „State Highway 99“;

1,25 mylios į pietus išilgai Leino ir Daglaso apygardų ribos iki 1000 pėdų horizontalės;

išilgai 1000 pėdų horizontalės aplink Mažosios, Mosbio, Šarpo ir Dingusiosios upių slėnius iki linijos R1W/R1E ir greitkelio „State Highway 58“ sankirtos;

šešias mylias į šiaurę palei liniją R1W/R1E iki jos sankirtos su 1000 pėdų horizontale šiek tiek į šiaurę nuo Mažosios Krioklių upės;

tęsiasi palei 1000 pėdų horizontalę aplink Hilso upę, toliau iki Makenzio upės slėnio pietinio šlaito ir iki Beno ir Kei Dorisų valstijos parko, paskui per jį ir toliau šiauriniu šlaitu žemyn išilgai Stovyklavietės upės, Mohokų upės ir jos intakų, Kalapujos upės (trijų mylių į pietryčius nuo Dolaro miesto atstumu) iki Vailio upės ir linijos R1E/R1W sankirtos taško, esančio maždaug vienos mylios į pietus nuo linijos T14S/T13S atstumu;

7,5 mylios į šiaurę palei liniją R1E/R1W iki linijos T12S/T13S prie Kedrų upės;

keturias mylias į vakarus palei liniją T12S/T13S iki 1000 pėdų horizontalės;

tęsiasi iš esmės šiaurės kryptimi išilgai 1000 pėdų horizontalės aplink Krabtrio, Tomaso, Šiaurės Santjamo (iki jos sankirtos su Septynių Mylių upe) ir Mažąją Šiaurės Santjamo upes iki 1000 pėdų horizontalės ir linijos R1E/R2E sankirtos taško (maždaug vienos mylios į šiaurę nuo greitkelio „State Highway 22“ atstumu);

14 mylių į šiaurę palei liniją R1E/R2E (per nedidelę Sidabrinių Krioklių valstijos parko teritorijos dalį) iki linijos T6S/T7S;

šešias mylias į rytus palei liniją T6S/T7S iki linijos R2E/R3E;

šešias mylias į šiaurę palei liniją R2E/R3E iki linijos T5S/T6S;

8,5 mylios tiesiai į šiaurės rytus iki linijų T4S/T5S ir R4E/R3E sankirtos;

šešias mylias į rytus palei liniją T4S/T5S iki linijos R4E/R5E;

šešias mylias į šiaurę palei liniją R4E/R5E iki linijos T3S/T4S;

šešias mylias į rytus palei liniją T3S/T4S iki linijos R5E/R6E;

10,5 mylios į šiaurę palei liniją R5E/R6E iki taško, kuriame ji kerta Hudo kalno nacionalinio miško ribą (maždaug trijų mylių į šiaurę nuo greitkelio „U.S. Highway 26“ atstumu);

keturias mylias į vakarus ir vieną mylią į šiaurę palei miško ribą iki 1000 pėdų horizontalės (šiek tiek šiauriau nuo Bul Rano upės);

į šiaurę išilgai 1000 pėdų horizontalės, nusitęsia į Multnomos apygardą, iki jos sankirtos su linija R4E/R5E;

maždaug tris mylias tiesiai į šiaurę iki Oregono ir Vašingtono valstijų ribos ir

į vakarus, o paskui 34 mylias į šiaurę išilgai Oregono ir Vašingtono valstijų ribos iki pradinio taško.

7.   Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

Neputojantiems vynams ir rūšiniams putojantiems vynams „Willamette Valley“ gaminti naudojamos šių vynuogių veislių vynuogės: ‘Pinot noir’, ‘Pinot gris’, ‘Chardonnay’, ‘Riesling’, ‘Pinot blanc’, ‘Syrah’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Gamay noir’, ‘Pinot meunier’.

Mažiau naudojama šių veislių vynuogių: ‘Arneis’, ‘Albarino’, ‘Auxerrois’, ‘Cabernet Franc’, ‘Chenin blanc’, ‘Dolcetto’, ‘Gewurztraminer’, ‘Gruner veltliner’, ‘Merlot’, ‘Muller-Thurgau’, ‘Sangiovese’, ‘Sauvignon blanc’, ‘Tempranillo’, ‘Viognier’, ‘Zinfandel’.

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Šiai, kaip ir bet kuriai kitai sėkmingai veiklai, kuria pelnoma gera reputacija, būdingas ne paprastas, o sudėtingas vietovės ir aukštos produkto kokybės ryšys: nors tikėtina, kad lemiamas vaidmuo tenka gamtiniams vyno „Willamette Valley“ gamybos vietovės veiksniams, svarbiausią poveikį galutinei vyno kokybei priskiriant klimato, geologinių, geografinių ir su derliaus metais susijusių veiksnių sąveikai, būtina deramai įvertinti ir tuos žmogiškuosius veiksnius, kurie nulėmė sistemingai ir nuosekliai vykdomą vynuogių auginimo, vyno gamybos ir pardavimo veiklą, padėdami sukurti regiono vynų, kaip patikimų, kontroliuojamos gamybos ir geros reputacijos produktų, įvaizdį.

Dirvožemis ir geologinės sąlygos. Vilameto slėnyje vietovės gamtinės aplinkos ypatumus atspindintys aukštos kokybės vynai gaminami iš vėsaus klimato sąlygomis išaugintų pirmiau nurodytų vynuogių veislių vynuogių, auginamų beveik vien tik kalnų šlaituose 61–305 metrų (200 ir 1000 pėdų) aukštyje įsikūrusiuose vynuogynuose vulkaninės ir (arba) nuosėdinės kilmės dirvožemiuose. Jie susidarė, kai veikiant tektoninėms jėgoms žemė nuo slėnio paviršiaus buvo nustumta ir užkelta ant šlaitų, o kai kurių šlaitų viršūnes nugulė lioso (purus dulkingas dirvožemis) sluoksnis. Šlaitų dirvožemiai yra pakankamai gilūs, kad juose galėtų šaknytis vynmedžiai, ir gerai sulaiko vandenį, padeda aprūpinti vynuoges reikalingomis maisto medžiagomis, nors ir nėra pernelyg derlingi (taigi augalai gali laisvai augti ir žaliuoti išvengdami nepalankių, su vaisių auginimu susijusių sąlygų), dirvožemiai taip pat padeda užtikrinti gerą drenažą, laidumą orui ir yra purūs, todėl yra mažesnė šalnų ir ligų (pvz., miltligės) tikimybė. Šlaitų dirvožemiai yra trijų tipų (vulkaninės, nuosėdinės kilmės dirvožemiai ir lioso – iš ledyninių ežerų nuogulų sudaryti dirvožemiai), jie lemia savitą ir nuspėjamą vynuogių aromatą, skonį, minerališkumą ir vynuogių augimo ypatumus, o vynai, pagaminti iš vulkaniniuose dirvožemiuose išaugusių vynuogių, pavyzdžiui, iš vynuogių ‘Pinot noir’, įgauna ryškų, gaivų raudonųjų vaisių aromatą ir skonį (nuo aviečių iki trešnių ir vėlyvųjų ievų) ir pasižymi subtilia, vidutiniškai intensyvių, švelnių taninų struktūra bei vidutiniškai sodria spalva; dėl nuosėdinės kilmės dirvožemių vynai įgauna tamsesnę vaisių – nuo raudonųjų iki juodųjų – spalvą, šių vaisių aromatą ir skonį (nuo vėlyvosios ievos iki gervuogių iki serbentų ar šilauogių), kuriame juntami grybų, kepimo prieskonių, kavos ir juodųjų uogų džemo poskoniai, o taninų kiekis vynuose – nuo vidutiniško iki didelio; lioso dirvožemiai lemia šviesesnę vynų spalvą (nuo braškių iki aviečių iki vyšnių) ir ne tokią tvirtą struktūrą, mažą taninų kiekį ir mažesnį gaivumą. Visiems vynams būdingas nuo vidutiniško iki didelio rūgštingumas ir jie tinkami brandinti.

Geografinės sąlygos. Savitomis laikomos vynų „Willamette Valley“, o ypač iš vynuogių veislės ‘Pinot noir’ vynuogių pagaminto vyno, juslinės savybės apima skaidrumą ir šviežių vaisių poskonio elementus, taip pat rūgštumą, kurį nulemia vėsus klimatas ir nuo nepalankių veiksnių apsaugota vietovė; skirtingų vaisių ir uogų – nuo raudonųjų iki juodųjų – savybes, įvairų struktūrą suteikiančių fenolių arba taninų kiekį, susijusį su dirvožemių tipais, vynuogynų aukštingumu ir geografine padėtimi ir įvairias vyno stiliaus ypatybes, susijusias su vis kintančiu vyno gamintojų požiūriu į savitas iš vynuogių veislės ‘Pinot noir’ vynuogių pagamintų vynų savybes.

Vėsus klimatas, kurį sušvelnina dideli vandens telkiniai, kaip antai Ramusis vandenynas, padeda sukurti sąlygas, kuriomis temperatūra svyruoja nuo labai šiltos dienomis iki labai vėsios naktimis, o dėl pakrantėje pučiančio vandenyno vėjo Vilameto slėnyje naktį oro temperatūra atvėsta net iki 30–40 °F (16,5–22 °C). Tai turi įtakos augalų kvėpavimui, padeda vėsinti vynuoges ir išlaikyti vynams „Willamette Valley“ būdingą rūgštingumą.

Nuolydis, susidaręs dėl 244 metrų (800 pėdų) aukščio skirtumo, taip pat padeda sukurti įvairias nokimo sąlygas, kurių reikia skirtingų veislių vynuogėms, ir įvairias papildomas galimybes augalams prisitaikyti prie besikeičiančio klimato – šlaitų apačioje yra šilčiau, o viršuje – šalčiau, todėl švelnesnio sunokusių vynuogių skonio vynams gaminti skirtos vynuogės auginamos žemiau, o ryškesniais gaivių vaisių poskoniais ir didesniu rūgštingumu pasižyminčios vynuogės – aukščiau. Augimo sąlygas galima dar labiau pritaikyti pagal kryptis, parenkant auginimo vietą ant pietinių, rytinių ar vakarinių šių kalnų šlaitų, atsižvelgiant į saulėtumą – tai tikras privalumas ankstyvojoje šio vėsaus regiono istorijoje, nes siekiant, kad vynuogės gerai sunoktų, vynuogynai buvo sodinami ant tiesiai į pietus nukreiptų šlaitų.

Kaip auginimas ant kalnų šlaitų yra svarbus vynuogių nokimui, drėkinimui, skoniui ir rūgštingumui, tiek pat svarbus vynų „Willamette Valley“ savybėms yra ir dubens formos slėnio reljefas, kuris lemia įprastai vėsias klimato sąlygas šiame slėnyje, apsaugotame rytuose ir vakaruose atitinkamai Kaskadinių ir Pakrantės kalnų virtinių, neleidžiančių atitinkamai karštam, sausam kontinentiniam ir šaltam, drėgnam orui sutrikdyti vynuogių auginimo sezoną. Šiame iš tiesų vėsaus klimato apsaugotame regione pasiekiamas visiškas vynuogių sunokimas, kartu išlaikant rūgštingumą, kurį lemia vėsios augimo ir nokimo sąlygos. Šis vynuogių rūgštingumas yra būtinas norint pagaminti aukštos kokybės subtilius, išraiškingus ir tvirtos struktūros vynus „Willamette Valley“, kad per trumpą arba vidutinį laikotarpį jie taptų puikiais vynais, tinkamais vartoti su maistu ir ilgai brandinti.

Bendra geografinės aplinkos neputojantiems ir rūšiniams putojantiems vynams daroma įtaka. Vilameto slėnis plyti palei 45-ąją šiaurės lygiagretę. Šioje platumoje aukščio skirtumai turi didelę įtaką vietovės augalijai ir gyvūnijai. Vos 60 metrų vynuogynų aukštingumo skirtumas gali nulemti 10–14 dienų vėlesnį vynuogių sunokimą. Vynmedžiai vidutiniškai pražysta trečiąją birželio savaitę (per vasaros lygiadienį), o neretai pasitaikydavo, kad jie pražysdavo liepos mėn. (praėjus 4 savaitėms po vasaros lygiadienio). Ši geografinė platuma ir šalia esantis vėsus Ramusis vandenynas lemia besikeičiančius orus per vynuogių auginimo sezoną, įskaitant ir derliaus nuėmimo laikotarpį. Beje, orai Vilameto slėnyje, palyginti su visuose kituose JAV Vakarų pakrantės vynuogių auginimo regionuose vyraujančiais orais, yra itin kintantys. Be to, dienos šviesos meto ilgis ir kasdieniai orai kinta gana staigiai, sukeldami fiziologinį lapuočių augalų, įskaitant vynuoges, atsaką į trumpėjantį fotoperiodą. Dėl Vilameto slėnyje susidariusių bendro šiltojo laikotarpio trukmės ir fotoperiodo sąlygų plotai, kuriuose vynuogės gali tolygiai sunokti, yra riboti. Pavyzdžiui, tik labai nedaug vynuogynų, augančių aukščiau kaip 240 metrų aukštyje arba plotuose, kuriuose vidutinis metinis kritulių kiekis yra per 1300 mm, ar ant šiaurinių šlaitų, bus derlingi. Taip pat, pastoviai geros kokybės vynuogių derlių duodantys vynuogynai yra išsidėstę ant kalnų šlaitų, nukreiptų taip, kad saulės šviesa kristų tiesiai ant vynuogių lapų ir įšildytų dirvožemį pavasarį. Tai vyno regionas, kuriame šilumamėgių vynuogių veislių vynuogės, pavyzdžiui, ‘Cabernet sauvignon’, neduos pastovaus derliaus. Ir iš tikrųjų, tai vienas iš vos kelių vėsaus klimato vynuogių auginimo regionų, kuriame vynuogės buvo pirmiausia pasodintos ant kalnų šlaitų, o NE į šaltesnį slėnio apačios dirvožemį.

Žmogiškieji veiksniai ir vynų stiliaus kūrimo galimybės. Vilameto slėnis yra labiausiai į šiaurę nutolusi vieta, kurioje galima pastoviai sunokinti vėsaus klimato vynuogių veislių vynuoges, kurios yra svarbios gaminant neputojančius ar rūšinius putojančius vynus (pvz., ‘Pinot noir’, ‘Pinot meunier’ ir ‘Chardonnay’). Būtent šis vietovės specifiškumas nulemia įdomias, savitas neputojančių ir rūšinių putojančių vynų savybes ir kartu pagrindines vyndarių galimybes kurti vynų stilių. Kadangi vynmedžiai vidutiniškai pražysta per vasaros lygiadienį, vynuogės, iš kurių gaminamas rūšinis putojantis vynas, sunoksta nuo rugsėjo mėn. vidurio iki rugsėjo mėn. pabaigos, o vynuogės, iš kurių gaminami neputojantys vynai, – nuo rugsėjo mėn. pabaigos iki spalio mėn. vidurio. Ant kalnų šlaitų esančiose augimvietėse pavakary šiltam orui kylant aukštyn įvyksta temperatūros inversija ir iki tol, kol paryčiui vasaros oro temperatūra atšąla, vynmedžiai gali kvėpuoti. Vyndariai gali išnaudoti ne tik didelius su auginimo vieta susijusius skirtumus, bet ir rinkti ant skirtingai nukreiptų šlaitų ir skirtingame aukštyje augančių vynuogių derlių, kad būtų galima išgauti dar išraiškingesnius ir įvairesnius vaisių poskonius ir prisitaikyti prie kiekvieno savito augimo laikotarpio sąlygų.

Šioje labiausiai į šiaurę nutolusioje vietovėje įvairius vynų skonių niuansus gali nulemti net ir nedideli vynuogyne įvykdyti pokyčiai, susiję su vynuogių klonais, poskiepiais, atstumu tarp augalų, kryptimi, aukštingumu ir net paties ūkininko darbu. Skirtumai tarp gretimų vynuogyno dalių gali nulemti rūšinių putojančių ir neputojančių vynų stilių skirtumus.

Vilameto slėnyje rūšiniams putojantiems vynams gaminti auginamos vynuogės noksta įgaudamos kompleksišką sunokusių vaisių aromatą, bet neprarasdamos savo didelio natūralaus rūgštingumo. Vynuogės gali būti skinamos joms visiškai prinokus – tolygiai nuo šlaitų apačios iki viršaus. Auginant vynuoges taip, kad jos noktų palaipsniui, jos įgauna kompleksišką, malonų vaisių aromatą. Vilameto slėnyje putojantys vynai iš vynuogių veislių ‘Pinot noir’ ir ‘Chardonnay’ vynuogių gaminami nuo XX a. devintojo dešimtmečio pradžios. Šiandien yra daugiau kaip 100 tradiciniu būdu gaminamų putojančių vynų gamintojų, o jų gamyba tiek pagal gamintojų skaičių, tiek pagal apimtis vis didėja.

Iš sunokusių vaisių aromatais, dideliu natūraliu rūgštingumu ir mažu alkoholio kiekiu pasižyminčių vynuogių, kurios nurenkamos rugsėjo mėn. viduryje, gaminami kompleksiški, rūšiniai, tinkami ilgai brandinti putojantys ir neputojantys vynai. Vilameto slėnyje dėl jo padėties į šiaurę nutolusioje platumoje, netoliese esančio šalto vandenyno, nuo lietaus apsaugotų ant nuožulnių šlaitų auginamų vynuogynų, kintančio fotoperiodo ir to, kad nepavyksta sėkmingai sunokinti šiltesnio klimato vynuogių veislių vynuogių, susidarė sąlygos sukurti išskirtinį „naujo“ stiliaus Šiaurės Amerikos vyną.

Apibendrinant pažymėtina, kad nors pagrindinis argumentas geografinei nuorodai suteikti yra susijęs su gamtiniais veiksniais, kurie lemia savitas ir išskirtines regiono sąlygas, pagalbiniai argumentai, kuriais, be fizinių veiksnių, įrodomas vynų „Willamette Valley“ išskirtinumas, yra susiję su žmogiškaisiais veiksniais – ypatingu dėmesiu, bendradarbiavimu, griežtais techniniais reikalavimais ir tyrimais bei organizavimo požiūriu, kuris paskatino tarptautinį susidomėjimą ir padėjo užmegzti ryšius, įskaitant visos vyno pramonės subjektų bendradarbiavimą renginiuose, pavyzdžiui, 1984 m. įvykusiame inauguraciniame Tarptautiniame vėsaus klimato vyndarių simpoziume (angl. International Cool Climate Symposium) ir gerai vertinamame Tarptautiniame vynuogių ‘Pinot noir’ vynų 34-ų metų sukakties (angl. International Pinot Noir Celebration) renginyje, į kurį buvo sukviesti vynų „Pinot noir“ gamintojai iš viso pasaulio. Aktyvus bendradarbiavimas ir pastovios aukštos kokybės produktai padeda suburti vyno mėgėjų ratą ir gerinti bendrą regiono reputaciją.

Dėl panašių priežasčių, kaip ir vynuogių ‘Pinot noir’ atveju, šiame regione gerai uždera ir kitų veislių vynuogės, visgi veislės ‘Pinot noir’ vynuogės yra labiausiai regioną garsinančios vynuogės. Vynuogių ‘Pinot noir’ pagrindu pagaminti tiek neputojantys, tiek putojantys vynai „Willamette Valley“ yra žinomi visiems – žiniasklaidos, akademinės bendruomenės atstovams, partneriams ir vartotojams. Jie plačiai pripažįstami tarptautiniu mastu, pvz., prieš dvejus metus vykusiame pasaulio vynų apdovanojimų konkurse „Decanter“ iš Vilameto slėnio kilęs vynas pelnė aukščiausią platinos „Best of Show“ apdovanojimą; vyno kritikas Robertas Parkeris jaunesnysis pripažino, kad „pagaliau didelis Oregono potencialas jau išnaudojamas“; Aizekas Azimovas dienraštyje „The New York Times“ teigė: „Vilameto slėnis – tai vieta, kurioje gali būti nuosekliai pasiekiamas tobuliausias vynuogių ‘Pinot noir’ subtilumas ir elegantiškumas“.

9.   Papildomos sąlygos

Iš tiesų, visų Vilameto slėnyje pagamintų vynų informacijoje yra nurodyti vynuogių veislių pavadinimai, o pagal Oregono valstijos įstatymus ir kitus teisės aktus (teisės aktus OAR 845 OLCC) šių veislių vynuogių turi būti panaudota bent 90 proc.

Vyno kilmė turi būti nurodoma tiksliai, etiketėse pateikiant Amerikos vynuogininkystės regionų (angl. AVA – American Viticultural Areas) nuorodas, žyminčias, kad vynas atitinka reikalavimą, kad bent 95 proc. butelyje esančio vyno būtų pagaminta nurodytame Amerikos vynuogininkystės regione.

Visi vynai „Willamette Valley“ turi būti padaryti ir paruošti išpilstyti Oregono valstijoje – tai būtina norint išsaugoti kokybę ir vynuogių kilmę, darant prielaidą, kad rūpestingas požiūris į šių subtilių vynų gamybą ir palankių sąlygų bendradarbiauti užbaigiant vyno gamybą ten, kur buvo užaugintos vynuogės, sudarymas yra svarbūs. Jei vyno etiketėje nurodoma kilmės vietos nuoroda „Willamette Valley AVA“, pagal Federalinius ženklinimo srities teisės aktus (Federalinių teisės aktų kodeksas, 27 antraštinė dalis CFR 4.25(e)(3)(iv)) reikalaujama, kad vynas būtų visiškai pagamintas Oregono valstijoje. JAV alkoholio ir tabako mokesčių ir prekybos biuras taisyklių rengimo dokumentuose apibrėžė „visiškai pagamintą“ vyną kaip vyną, kuris yra „paruoštas išpilstyti į butelius, išskyrus vyno apdorojimą rūsiuose ir kupažavimą, kuriais nepakeičiama vyno klasė ir tipas“.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://willamettewines.com/wp-content/uploads/2020/03/2020-02-GUIDELINES-FOR-PROTECTED-GEOGRAPHICAL-INDICATION-Willamette-Valley.091718.add-092519.100819,030520.pdf

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---