# Službeni list C 432/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 432 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.14. prosinca 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 432

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.14. prosinca 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 432/01 | Komunikacija Komisije o stupanju na snagu Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime | 1 |
| 2020/C 432/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 432/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 432/04 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 432/05 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure) (
  1
  ) | 5 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 432/01

Komunikacija Komisije o stupanju na snagu Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime

1

2020/C 432/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business) (
  1
  )

1

2

2020/C 432/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV) (
  1
  )

1

3

2020/C 432/04

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) (
  1
  )

1

4

2020/C 432/05

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure) (
  1
  )

1

5

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 432/06 | Tečajna lista eura — 11. prosinca 2020. | 6 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2020/C 432/07 | Sustavi elektroničke identifikacije prijavljeni u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu | 7 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 432/06

Tečajna lista eura — 11. prosinca 2020.

6

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2020/C 432/07

Sustavi elektroničke identifikacije prijavljeni u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu

7

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 432/08 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 11 |
| 2020/C 432/09 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 19 |
| 2020/C 432/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 24 |

V.   Objave

DRUGI

Europska komisija

2020/C 432/08

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

11

2020/C 432/09

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

19

2020/C 432/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 14.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 432/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 432/1

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

o stupanju na snagu Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime

(2020/C 432/01)

Unija je 13. srpnja 2015. odobrila Izmjenu iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (1).

Prema članku 20. stavku 4. i članku 21. stavku 7. Kyotskog protokola izmjena stupa na snagu, za one stranke koje su je prihvatile, devedesetog dana nakon dana na koji depozitar primi isprave o prihvatu barem od tri četvrtine stranaka tog protokola. Dana 2. listopada 2020. glavni tajnik Ujedinjenih naroda kao depozitar Kyotskog protokola primio je sto četrdeset četvrtu ispravu od prihvatu. U skladu s tim, Izmjena iz Dohe stupit će na snagu za Europsku uniju 31. prosinca 2020.

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1339 od 13. srpnja 2015. o sklapanju, u ime Europske unije, Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom ispunjavanju obveza koje iz toga proizlaze (SL L 207, 4.8.2015., str. 1.).

---

| 14.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 432/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 432/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 432/02)

Dana 15. listopada 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9962. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9962. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 14.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 432/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 432/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 432/03)

Dana 3. prosinca 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na njemačkom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M10025. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M10025. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 14.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 432/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 432/4

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 432/04)

Dana 4. prosinca 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M10019. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M10019. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 14.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 432/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 432/5

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 432/05)

Dana 7. prosinca 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na njemačkom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9964. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9964. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 14.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 432/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 432/6

---

Tečajna lista eura (1)

11. prosinca 2020.

(2020/C 432/06)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,2127 |
| JPY | japanski jen | 126,28 |
| DKK | danska kruna | 7,4429 |
| GBP | funta sterlinga | 0,92294 |
| SEK | švedska kruna | 10,2560 |
| CHF | švicarski franak | 1,0786 |
| ISK | islandska kruna | 154,80 |
| NOK | norveška kruna | 10,6968 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,328 |
| HUF | mađarska forinta | 354,81 |
| PLN | poljski zlot | 4,4358 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8698 |
| TRY | turska lira | 9,5678 |
| AUD | australski dolar | 1,6090 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5487 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3999 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7100 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6213 |
| KRW | južnokorejski von | 1 325,32 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,3435 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,9386 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5375 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 074,82 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9133 |
| PHP | filipinski pezo | 58,339 |
| RUB | ruski rubalj | 88,7373 |
| THB | tajlandski baht | 36,496 |
| BRL | brazilski real | 6,1448 |
| MXN | meksički pezo | 24,4157 |
| INR | indijska rupija | 89,4705 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,2127

JPY

japanski jen

126,28

DKK

danska kruna

7,4429

GBP

funta sterlinga

0,92294

SEK

švedska kruna

10,2560

CHF

švicarski franak

1,0786

ISK

islandska kruna

154,80

NOK

norveška kruna

10,6968

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,328

HUF

mađarska forinta

354,81

PLN

poljski zlot

4,4358

RON

rumunjski novi leu

4,8698

TRY

turska lira

9,5678

AUD

australski dolar

1,6090

CAD

kanadski dolar

1,5487

HKD

hongkonški dolar

9,3999

NZD

novozelandski dolar

1,7100

SGD

singapurski dolar

1,6213

KRW

južnokorejski von

1 325,32

ZAR

južnoafrički rand

18,3435

CNY

kineski renminbi-juan

7,9386

HRK

hrvatska kuna

7,5375

IDR

indonezijska rupija

17 074,82

MYR

malezijski ringit

4,9133

PHP

filipinski pezo

58,339

RUB

ruski rubalj

88,7373

THB

tajlandski baht

36,496

BRL

brazilski real

6,1448

MXN

meksički pezo

24,4157

INR

indijska rupija

89,4705

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 14.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 432/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 432/7

---

Sustavi elektroničke identifikacije prijavljeni u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu (1)

(2020/C 432/07)

| Naziv sustava | Sredstva elektroničke identifikacije u okviru prijavljenog sustava | Država članica koja prijavljuje | Razina sigurnosti | Tijelo odgovorno za sustav | Datum objave u Službenom listu Europske unije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Njemačka elektronička identifikacija na temelju proširene kontrole pristupa | nacionalna osobna iskaznica
  elektronička boravišna dozvola
  eID iskaznica za građane Unije i državljane EGP-a | Savezna Republika Njemačka | visoka | Savezno ministarstvo unutarnjih poslova, graditeljstva i domovine |
| Alt-Moabit 140 |
| 10557 Berlin |
| DV2@bmi.bund.de |
| +49 30 186810 |

Naziv sustava

Sredstva elektroničke identifikacije u okviru prijavljenog sustava

Država članica koja prijavljuje

Razina sigurnosti

Tijelo odgovorno za sustav

Datum objave u Službenom listu Europske unije

Njemačka elektronička identifikacija na temelju proširene kontrole pristupa

nacionalna osobna iskaznica

elektronička boravišna dozvola

eID iskaznica za građane Unije i državljane EGP-a

Savezna Republika Njemačka

visoka

Savezno ministarstvo unutarnjih poslova, graditeljstva i domovine

Alt-Moabit 140

10557 Berlin

DV2@bmi.bund.de

+49 30 186810

26.9.2017.

14.12.2020.

SPID – Javni sustav digitalnog identiteta

operateri za sredstva elektroničke identifikacije u okviru SPID-a:

| — | Aruba PEC S.p.A. |
| --- | --- |

—

Aruba PEC S.p.A.

| — | Namirial S.p.A. |
| --- | --- |

—

Namirial S.p.A.

| — | InfoCert S.p.A. |
| --- | --- |

—

InfoCert S.p.A.

| — | In.Te.S.A. S.p.A. |
| --- | --- |

—

In.Te.S.A. S.p.A.

| — | Poste Italiane S.p.A |
| --- | --- |

—

Poste Italiane S.p.A

| — | Register S.p.A. |
| --- | --- |

—

Register S.p.A.

| — | Sielte S.p.A. |
| --- | --- |

—

Sielte S.p.A.

| — | Telecom Italia |
| --- | --- |

—

Telecom Italia

Trust Technologies S.r.l.

Italija

visoka

značajna niska

| AGID – Agencija za digitalnu |
| --- |
| Italija |
| Viale Liszt 21 |
| 00144 Roma |
| eidas-spid@agid.gov.it |
| +39 06 85264 407 |

AGID – Agencija za digitalnu

Italija

Viale Liszt 21

00144 Roma

eidas-spid@agid.gov.it

+39 06 85264 407

10.9.2018.

| — | Lepida S.p.A. |
| --- | --- |

—

Lepida S.p.A.

13.9.2019.

Nacionalni identifikacijski i autentifikacijski sustav

(NIAS)

osobna iskaznica (eOI)

Republika Hrvatska

visoka

| Ministarstvo |
| --- |
| uprave, Republika Hrvatska |
| Maksimirska 63 |
| 10000 Zagreb |
| e-gradjani@uprava.hr |

Ministarstvo

uprave, Republika Hrvatska

Maksimirska 63

10000 Zagreb

e-gradjani@uprava.hr

7.11.2018.

Estonski eID sustav: osobna iskaznica

Estonski eID sustav: boravišna dozvola

Estonski eID sustav: Digi-ID

Estonski eID sustav: Digi-ID za e-boravište

Estonski eID sustav: Mobiil-ID

Estonski eID sustav: diplomatska osobna iskaznica

| — | osobna iskaznica |
| --- | --- |

—

osobna iskaznica

| — | boravišna dozvola |
| --- | --- |

—

boravišna dozvola

| — | Digi-ID |
| --- | --- |

—

Digi-ID

| — | Digi-ID za e-boravište |
| --- | --- |

—

Digi-ID za e-boravište

| — | Mobiil-ID |
| --- | --- |

—

Mobiil-ID

| — | diplomatska osobna iskaznica |
| --- | --- |

—

diplomatska osobna iskaznica

Republika Estonija

visoka

| Uprava za policiju i graničnu stražu |
| --- |
| Pärnu mnt 139 |
| 15060 Tallinn |
| eid@politsei.ee |
| +372 612 3000 |

Uprava za policiju i graničnu stražu

Pärnu mnt 139

15060 Tallinn

eid@politsei.ee

+372 612 3000

7.11.2018.

Nacionalna elektronička identifikacijska isprava (DNIe)

španjolska osobna iskaznica (DNIe)

Kraljevina Španjolska

visoka

| Ministarstvo unutarnjih poslova – Kraljevina Španjolska |
| --- |
| C/ Julián González |
| Segador, s/n |
| 28043 Madrid |
| divisiondedocumentacion@policia.es |

Ministarstvo unutarnjih poslova – Kraljevina Španjolska

C/ Julián González

Segador, s/n

28043 Madrid

divisiondedocumentacion@policia.es

7.11.2018.

Luksemburška nacionalna osobna iskaznica (eID)

luksemburška eID iskaznica

Veliko Vojvodstvo Luksemburg

visoka

| Ministarstvo unutarnjih poslova |
| --- |
| BP 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| minint@mi.etat.lu |
| secretariat@ctie.etat.lu |
| +352 2478 4600 |

Ministarstvo unutarnjih poslova

BP 10

L-2010 Luxembourg

minint@mi.etat.lu

secretariat@ctie.etat.lu

+352 2478 4600

7.11.2018.

Belgijski eID sustav FAS/e-iskaznice

e-iskaznica za belgijske državljane

e-iskaznica za strane državljane

Kraljevina Belgija

visoka

| Federalna služba za politiku i potporu (BOSA) / Glavna uprava za digitalnu transformaciju |
| --- |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| 1000 Brussel |
| eidas@bosa.fgov.be |

Federalna služba za politiku i potporu (BOSA) / Glavna uprava za digitalnu transformaciju

Simon Bolivarlaan 30

1000 Brussel

eidas@bosa.fgov.be

27.12.2018.

Cartão de Cidadão (CC)

portugalska nacionalna osobna

eID iskaznica

Portugalska Republika

visoka

| AMA – Agencija za administrativnu modernizaciju |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55, 3o |
| 1150 - 294 Lisabon |
| ama@ama.pt |
| +351217231200 |

AMA – Agencija za administrativnu modernizaciju

Rua de Santa Marta 55, 3o

1150 - 294 Lisabon

ama@ama.pt

+351217231200

28.2.2019.

GOV.UK Verify

operateri za sredstva elektroničke identifikacije u okviru GOV.UK-a:

| — | Barclays |
| --- | --- |

—

Barclays

| — | Experian |
| --- | --- |

—

Experian

| — | Post Office |
| --- | --- |

—

Post Office

| — | SecureIdentity |
| --- | --- |

—

SecureIdentity

| — | Digidentity |
| --- | --- |

—

Digidentity

Ujedinjena Kraljevina

značajna

niska

| Government Digital Service (državna digitalna usluga) |
| --- |
| The White Chapel Building |
| 10 Whitechapel High St |
| London E1 8QS |
| eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk |
| +44 78585 008 654 |

Government Digital Service (državna digitalna usluga)

The White Chapel Building

10 Whitechapel High St

London E1 8QS

eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk

+44 78585 008 654

2.5.2019.

Talijanski eID na temelju nacionalne osobne iskaznice (CIE)

Carta di Identità Elettronica (CIE)

Italija

visoka

| Ministarstvo unutarnjih poslova |
| --- |
| Piazza del Viminale 1 |
| 00184 Roma |
| segreteriaservizidemografici@interno.it |
| +39 06 465 27751 |

Ministarstvo unutarnjih poslova

Piazza del Viminale 1

00184 Roma

segreteriaservizidemografici@interno.it

+39 06 465 27751

13.9.2019.

Nacionalni

sustav elektroničke identifikacije

Češke

češka eID iskaznica

Češka

visoka

| Ministarstvo unutarnjih poslova Češke |
| --- |
| Nad Štolou 936/3 |
| P. O. BOX 21 |
| 170 34 Prague 7 |
| eidas@mvcr.cz |

Ministarstvo unutarnjih poslova Češke

Nad Štolou 936/3

P. O. BOX 21

170 34 Prague 7

eidas@mvcr.cz

13.9.2019.

Nizozemski okvir za povjerenje u elektroničku identifikaciju (Afsprakenstelsel Elektronische Toegangsdiensten)

sredstva izdana u okviru sustava eHerkenning (za poslovne korisnike)

Kraljevina Nizozemska

visoka

značajna

| Ministarstvo unutarnjih poslova i odnosa u Kraljevini - Logius |
| --- |
| Postbus 96810 |
| 2509 JE Den Haag |
| info@eherkenning.nl |

Ministarstvo unutarnjih poslova i odnosa u Kraljevini - Logius

Postbus 96810

2509 JE Den Haag

info@eherkenning.nl

13.9.2019.

Slovački eID sustav

slovačka eID iskaznica

Slovačka Republika

visoka

| Ured potpredsjednika Vlade Republike Slovačke za ulaganja i informatizaciju |
| --- |
| Štefánikova 15 |
| 811 05 Bratislava |
| eidas@vicepremier.gov.sk |
| +421 2 2092 8177 |

Ured potpredsjednika Vlade Republike Slovačke za ulaganja i informatizaciju

Štefánikova 15

811 05 Bratislava

eidas@vicepremier.gov.sk

+421 2 2092 8177

18.12.2019.

Latvijski eID sustav

eID karte

eParaksts karte

eParaksts karte+

eParaksts

Latvija

visoka

značajna

| Ured za državljanstvo i migracijska pitanja Ministarstva unutarnjih poslova Republike Latvije |
| --- |
| Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3 |
| LV-1026, Rīga |
| rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv |

Ured za državljanstvo i migracijska pitanja Ministarstva unutarnjih poslova Republike Latvije

Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3

LV-1026, Rīga

rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv

Latvijski Državni centar za radio i televiziju

Ērgļu iela 14 Rīga LV-1012

eparaksts@eparaksts.lv

18.12.2019.

Belgijski eID sustav FAS/itsme®

itsme® mobile App

Kraljevina Belgija

visoka

Federalna služba za politiku i potporu (BOSA) / Glavna uprava za digitalnu transformaciju

Simon Bolivarlaan 30

1000 Brussel

eidas@bosa.fgov.be

18.12.2019.

Danski eID sustav (NemID)

ključ-kartica NemID

mobilna aplikacija NemID

token NemID

NemID na hardveru

interaktivni glasovni odgovor NemID

NemID Magna kartica (ključ-kartica)

Kraljevina Danska

značajna

Agencija za digitalizaciju Ministarstva financija

Landgreven 4

1017 Copenhagen K

digst@digst.dk

+45 3392 5200

8.4.2020.

Chave Móvel Digital (CMD)

digitalni mobilni ključ (mobilni eID)

Portugalska Republika

visoka

| AMA – Agencija za administrativnu modernizaciju |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55 3o |
| 1150 - 294 Lisabon |
| ama@ama.pt |
| +351217231200 |

AMA – Agencija za administrativnu modernizaciju

Rua de Santa Marta 55 3o

1150 - 294 Lisabon

ama@ama.pt

+351217231200

8.4.2020.

Litavski eID sustav:

(ATK - Asmens tapatybės kortelė)

litavska nacionalna osobna iskaznica

Republika Litva

visoka

| Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Litve |
| --- |
| Šventaragio str. 2 |
| Vilnius LT-01510 |
| bendrasisd@vrm.lt |
| +37052717130 |

Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Litve

Šventaragio str. 2

Vilnius LT-01510

bendrasisd@vrm.lt

+37052717130

21.8.2020.

Nizozemski eID sustav (DigiD)

DigiD

Kraljevina Nizozemska

značajna

visoka

| Ministarstvo unutarnjih poslova i odnosa u Kraljevini – Logius |
| --- |
| Postbus 96810 2509 JE |
| The Hague |
| logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl |

Ministarstvo unutarnjih poslova i odnosa u Kraljevini – Logius

Postbus 96810 2509 JE

The Hague

logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl

21.8.2020.

---

(1)  SL L 257, 28.8.2014., str. 73.

---

V. Objave

DRUGI

Europska komisija

| 14.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 432/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 432/11

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene
  specifikacije proizvoda za naziv u sektoru
  vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 432/08)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„CHAMPAGNE”

PDO-FR-A1359-AM03

Datum obavijesti: 1.10.2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Rezidba

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) u tablici: Rezidba uporabom takozvanog oblika „chablis”, podtočka (c) retka „Opis” zamjenjuje se tekstom: „Pričuvni reznik, takozvani ‚rachet’, s najviše dva pupa, ostavlja se u podnožju loze.”

Jedna od dvije dopuštene metode koje se odnose na reznik za taj način rezidbe ne podudara se s praksom. Stoga je svrha ove izmjene ispraviti pogrešan opis.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.   Ostali postupci uzgoja

U odjeljku VI. točki 2. podtočki (c) umeće se pravilo koje glasi: „zabranjena je upotreba herbicida između brajdi prije nicanja”;

Cilj je ograničiti upotrebu proizvoda, smanjiti onečišćenje vodnih resursa i potaknuti gospodarske subjekte da diversificiraju svoje prakse dajući prednost tehnikama zatravljivanja ili mehaničkog plijevljenja.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

Pravilo iz podtočke (c) u prethodnoj verziji specifikacije zadržava se i navodi pod (d) u novoj verziji.

3.   Skladištenje dijela berbe

U odjeljku VIII. točki 3. peti odlomak zamjenjuje se sljedećim odredbama: „Povećanje prinosa koje omogućuje stvaranje zaliha utvrđuje se na godišnjoj razini do granice najvećeg propisanog prinosa utvrđenog ovom specifikacijom proizvoda i u skladu s člankom D. 645-7. točkom I. Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu. To povećanje pojedinog prinosa ne smije dovesti do prekoračenja najveće količine koju gospodarski subjekt može skladištiti.”

Ukidanje gornje granice povećanja od 25 % godišnjeg prinosa koji omogućuje skladištenje trebalo bi omogućiti bolju prilagodbu upravljanja zalihama s obzirom na godišnje fluktuacije.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Pakiranje

U odjeljku IX. točki 3. podtočki (b) prva rečenica zamjenjuje se sljedećom: „Vina se proizvode i stavljaju na tržište u novim kupljenim bocama”.

Datum „od 1. siječnja 2015.” istekao je, stoga se taj dio briše.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Prijelazne mjere

U odjeljku XI. točki 2. briše se prijelazna mjera jer je rok istekao.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Označivanje

U odjeljku XII. točka (b) zamjenjuje se sljedećim odredbama:

„Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se, u skladu s uvjetima navedenima u nastavku, navesti naziv sljedećih manjih zemljopisnih jedinica:

| — | registrirane lokacije, |
| --- | --- |

—

registrirane lokacije,

| — | općine. |
| --- | --- |

—

općine.

U izjavi o berbi navodi se lokacija ili naziv općine.

Sve grožđe koje se upotrebljava za proizvodnju osnovnih vina dolazi iz te lokacije ili općine.

Uz naziv općine mogu se navesti oznake „Premier Cru” i „Grand Cru” pod uvjetima utvrđenima u poglavlju I. odjeljku II. točkama (b) i (c) ove specifikacije – Zemljopisni nazivi, godina berbe, dodatne informacije.

Osim za prethodno spomenute općine, naziv općine mora biti naveden zajedno s izrazom „Vigne de” ili „Vignoble de”.

Naziv općine ili registrirane lokacije može se tiskati slovima čija visina i širina ne smije biti veća od veličine slova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Označivanje naziva općine, u skladu s prethodno navedenim pravilima, može se upotpuniti ponovnim navođenjem općine u nazivu kupaže.”

Predlaže se odobravanje uvođenja naziva općina kao navoda o manjoj zemljopisnoj cjelini u skladu s prethodno navedenim pravilima.

Ta izmjena utječe na jedinstveni dokument. Stoga se mijenja točka koja se odnosi na osnovne dodatne uvjete.

7.   Glavni elementi koje treba kontrolirati i metode procjene

U poglavlju III. odjeljku I. specifikacije proizvoda ažurirana je tablica s glavnim elementima koje treba kontrolirati i metodama procjene kako bi se dodali elementi i pobliže objasnile neke metode procjene.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8.   Opis povezanosti

Izvorni sadržaj s informacijama o zemljopisnom području koje se odnose na opis ili povezanost iz jedinstvenog dokumenta zamijenjen je cijelim tekstom točke X. „Povezanost sa zemljopisnim područjem” poglavlja I. specifikacije proizvoda. Tom se zamjenom stoga pružaju detaljni i precizni elementi u skladu s propisima.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Champagne

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

5. Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

Riječ je o kvalitetnim pjenušavim ružičastim i bijelim vinima.

Najmanji prirodni volumni udio alkohola u vinima iznosi 9 %.

Nakon pojačavanja i druge fermentacije vina ne prelaze ukupni volumni udio alkohola od 13 %.

Sadržaj hlapljivih kiselina, ukupna kiselost i sadržaj sumporova i ugljikova dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

Vina mogu biti bijela (proizvedena od mješavine bijelog i crnog grožđa, samo od bijelog grožđa (blanc de blancs) ili samo od crnog grožđa (blanc de noirs)) ili ružičasta (dobivena miješanjem ili metodom saignée), proizvedena od grožđa iz jedne ili više općina. Mogu biti arhivska ili ne.

Sva vina imaju jedno zajedničko obilježje: kiselost, čime se jamči njihova svježina i mogućnost dozrijevanja. Najmlađa vina imaju vrlo svježe note bijelog cvijeća i voća, agruma te mineralne note. Zrela vina imaju niz zaokruženijih aroma žutog voća, kuhanog voća i začina. Najrazvijenija vina, takozvana „de plénitude” odaju duboke tercijarne arome kandiranog voća, šumskog raslinja i nota prženja. Pjenušavost, zaštitni znak šampanjca, intenzivna je i postojana kod mladih vina. S vremenom se smanjuje te postaje nježnija i kremastija.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost:

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Enološki postupci

a.   Posebni enološki postupci

Gustoća nasada – opće odredbe

Postupak uzgoja

Vinova loza sadi se s razmakom između redova od najviše 1,5 metara. Razmak između trsova u istom redu iznosi između 0,9 i 1,5 metra. Zbroj razmaka između redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 2,5 metara.

Gustoća nasada – posebne odredbe

Postupak uzgoja

Kako bi se omogućio prolaz prilagođenih strojeva

| — | čestice s nagibom većim od 35 %, |
| --- | --- |

—

čestice s nagibom većim od 35 %,

| — | čestice s nagibom većim od 25 % s padinom većom od 10 % |
| --- | --- |

—

čestice s nagibom većim od 25 % s padinom većom od 10 %

mogu imati prolaze široke između 1,5 metara i 3 metra, i to najviše jedan na šest redova. U tom slučaju zbroj razmaka između drugih redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 2,3 metara.

Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Zabranjena su preklapanja između trsova vinove loze i rast grana s plodovima jednih nad drugima. Broj pupova iznosi najviše 18 pupova po kvadratnom metru. Rezidba se provodi najkasnije prije fenološke faze (F) (12 na Lorentzovoj ljestvici), odnosno nakon širenja četiri lista.

Trsovi su rezani na sljedeće uzgojne oblike:

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika chablis, |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika chablis,

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika royat kordonac, |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika royat kordonac,

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika vallée de la Marne, |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika vallée de la Marne,

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika jednostavni guyot, dvostruki guyot i asimetrični guyot. |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika jednostavni guyot, dvostruki guyot i asimetrični guyot.

Zabranjuju se sva sredstva koja ne omogućuju berbu cijelih grozdova.

Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba komadića drva.

Povećanje količine korištenog fermentiranog mošta ne smije biti veće od 1,12 % za 1 % povećanja volumnog udjela alkohola tijekom provedbe pojačavanja.

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi.

Vina se proizvode isključivo drugom fermentacijom u staklenim bocama.

b.   Najveći prinosi

Najveći prinos

15 500 kilograma grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina, uključujući dozrijevanje i pakiranje, odvijaju se na područjima određenima u članku 17. Zakona od 6. svibnja 1919.

7.   Glavne sorte vinove loze

Arbane B

Chardonnay B

Meunier N

Petit Meslier B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

8.   Opis povezanosti

Informacije o zemljopisnom području

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje nalazi se na sjeveroistoku državnog područja Francuske i obuhvaća općine koje se nalaze u departmanima Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne i Seine-et-Marne.

Čestice, koje su precizno razgraničene za berbu grožđa, čine dio krajolika obilježenog vinogradima na brežuljcima koji se protežu važnim geomorfološkim strukturama istočnih obronaka Pariške zavale, što uključuje:

| — | Côte d’Ile-de-France u departmanu Marne, kao i padine povezanih dolina, koje od sjevera do juga obuhvaćaju područja Montagne de Reims, Vallée de la Marne (koje se proteže južno od Aisnea do Seine-et-Marnea), Côte des Blancs i Côte du Sezannais kao najistaknutija područja; |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France u departmanu Marne, kao i padine povezanih dolina, koje od sjevera do juga obuhvaćaju područja Montagne de Reims, Vallée de la Marne (koje se proteže južno od Aisnea do Seine-et-Marnea), Côte des Blancs i Côte du Sezannais kao najistaknutija područja;

| — | Côte de Champagne uz Vitryat marnais i sektor Aubois de Montgueux; |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne uz Vitryat marnais i sektor Aubois de Montgueux;

| — | Côte des Bar, koja je isprekidana višestrukim dolinama i spaja Bar-sur-Aubois na istoku i Barséquanais na zapadu u departmanima Aube i Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, koja je isprekidana višestrukim dolinama i spaja Bar-sur-Aubois na istoku i Barséquanais na zapadu u departmanima Aube i Haute-Marne.

U tom tipičnom reljefu s obroncima i obližnjim dolinama brežuljci su orijentirani na istok i jug, a ponekad na sjever, kao u slučaju sjevernog dijela regije Montagne de Reims i lijeve obale regije Vallée de la Marne.

Obalna područja sastoje se od čvrstih slojeva vapnenca ili krede. Padine brežuljaka sastoje se od krede, lapora ili pijeska, mekše su, raščišćene zbog erozije, a zatim prekrivene koluvijalnim slojem donesenim s viših obalnih područja.

Šampanjski vinogradi nalaze se na sjevernom području. Izloženi su dvostrukom klimatskom utjecaju:

| — | oceanskoj klimi, koja donosi vodu u redovnim količinama, s malo izraženim toplinskim razlikama između godišnjih doba, |
| --- | --- |

—

oceanskoj klimi, koja donosi vodu u redovnim količinama, s malo izraženim toplinskim razlikama između godišnjih doba,

| — | kontinentalnoj klimi, zbog koje dolazi do ponekad destruktivnog mraza i povoljnog broja sunčanih sati tijekom ljeta. |
| --- | --- |

—

kontinentalnoj klimi, zbog koje dolazi do ponekad destruktivnog mraza i povoljnog broja sunčanih sati tijekom ljeta.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

S počecima još u doba antike, uzgoj vinove loze dobro se ukorijenio u pokrajini Champagne u 9. stoljeću s razvojem monastičkog vinogradarstva. Do kraja 17. stoljeća izučene su posebnosti prirodno pjenušavog bijelog vina i druge fermentacije. Krajem 19. stoljeća poznati enolog Weinmann izjavio je da je „šampanjsko vino vrlo fermentabilno. Vina regije Champagne imaju lakšu, ravnomjerniju i bolju drugu fermentaciju od bilo kojeg drugog fermenta.”

To se vino, zvano „saute-bouchon”, prvi put spominje u pjesmama opata Chaulieua 1700. godine. Međutim, metodu je 1718. prvi put opisao kanonik Godinot, za kojeg se pretpostavlja da je autor djela Manière de cultiver la vigne et de faire le vin de Champagne (...) (Način uzgoja vinove loze i proizvodnje šampanjskog vina (...)), u kojem je naveo da se ta bijela vina, koja moraju biti „bistra kao suza (...), proizvode od crnog grožđa. Nakon berbe, što se prije grožđe preša, to će vino biti bjelje.” Stoga vinogradari nastoje očuvati cjelovitost bobica grožđa tijekom berbe, vrlo pažljivo ih prevoziti i skladištiti te ih prešati neoštećene. Prešanje mora biti nježno i postupno, uz razdvajanje sokova (cuvée i taille) koji se odvojeno prerađuju u vino. Stoga centri za prešanje imaju stroga pravila i podliježu strogim kontrolama.

Posebno znanje i iskustvo razvilo se u opatijama: Jules Guyot je 1866. istaknuo važnost miješanja grožđa različitih sorti ili s različitih čestica. Od početka 20. stoljeća odabrane su tri sorte grožđa zbog njihove ravnoteže šećera i kiselosti te dobre sposobnosti druge fermentacije: pinot noir N, chardonnay B i meunier N. Proizvođač sastavlja mješavine degustirajući različita dobivena osnovna vina. Pomiješana osnovna vina pune se u boce za drugu fermentaciju i dozrijevanje na talogu, koje obavezno traje dugo, posebno kada je riječ o arhivskim vinima.

Šampanjski podrumi od krede, koji imaju idealne prirodne uvjete u pogledu temperature i vlage, potaknuli su razvoj te faze druge fermentacije. Kada dozrijevanje na talogu završi, slijedi faza miješanja i prevrtanja, u kojoj se nastoji polako spustiti talog u grlo boce, a zatim faza degoržiranja, odnosno izbacivanja taloga iz boce. Nakon degoržiranja dodaje se ekspedicijski liker koji će pridonijeti definiranju nekoliko vrsta vina „Champagne”.

Nakon savladavanja tehnike druge fermentacije u bocama, metoda „champenoise” je izvezena i ubrzo se naziv „Champagne” počeo upotrebljavati i izvan granica regije proizvodnje. Šampanjske su kuće, ujedinjene u udruženje (Union des Maisons de Champagne), 1882. pokrenule sudske postupke te je, prije donošenja zakona o prijevarama i krivotvorenjima od 1. kolovoza 1905., sudskom praksom priznato da se naziv „Champagne” smije upotrebljavati samo za vina proizvedena u regiji Champagne i od grožđa ubranog na tom području te je time prvi put propisana zaštita oznake izvornosti. Rad u pogledu razgraničavanja zemljopisnog područja započeo je 1908. Stanovnici regije Champagne su solidarni, što dokazuju brojna strukovna udruženja.

Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Vina mogu biti bijela (proizvedena od mješavine bijelog i crnog grožđa, samo od bijelog grožđa (blanc de blancs) ili samo od crnog grožđa (blanc de noirs)) ili ružičasta (dobivena miješanjem ili metodom saignée), proizvedena od grožđa iz jedne ili više općina. Mogu biti arhivska ili ne.

Sva vina imaju jedno zajedničko obilježje: kiselost, čime se jamči njihova svježina i mogućnost dozrijevanja.

Najmlađa vina imaju vrlo svježe note bijelog cvijeća i voća, agruma te mineralne note. Zrela vina imaju niz zaokruženijih aroma žutog voća, kuhanog voća i začina. Najrazvijenija vina, takozvana „de plénitude” odaju duboke tercijarne arome kandiranog voća, šumskog raslinja i nota prženja.

Pjenušavost, zaštitni znak proizvoda „Champagne”, intenzivna je i postojana kod mladih vina. S vremenom se smanjuje te postaje nježnija i kremastija.

Uzročna veza

Zahvaljujući otvorenosti krajolika triju obronaka na ravnici i u dolinama, vinogradi imaju dovoljno svjetla za dozrijevanje bobica, čak i oni koji su okrenuti prema sjeveru. Štoviše, zbog otvorenog krajolika sprječava se stagnacija hladnog zraka, čime se smanjuje rizik od mraza.

Nagib brežuljaka s vinogradima osigurava idealnu prirodnu odvodnju, koja je zajamčena i različitim podlogama koje omogućuju prirodnu regulaciju vode u vinogradu. Zahvaljujući svojoj poroznosti i propusnosti kreda uklanja višak vode, no za vrijeme suhog razdoblja osigurava rehidraciju tla kapilarnim dizanjem vode. Druga podtla kombinacija su laporskih slojeva, koji osiguravaju potrebnu količinu vode, i vapnenačkih naslaga ili karbonatnog pijeska koji omogućuje infiltraciju viška vode za vrijeme vlažnih razdoblja. Ta struktura podtla i delikatni klimatski uvjeti potaknuli su sadnju sorti u brojnim vinogradarskim regijama.

Zahvaljujući jedinstvenim klimatskim uvjetima regije Champagne grožđe, a time i mošt, imaju prirodnu kiselost idealnu za proizvodnju velikih pjenušavih vina. Naime, uspostavom ravnoteže između kiselosti, kojom se jamči neophodna svježina, i razine zrelosti grožđa omogućuje se najbolja berba i jamči potencijal za stajanje.

Vinogradar koji poznaje sve uzgojne prakse kojima se mogu izraziti posebnosti grožđa iskorištava raznolikost prirodnih čimbenika na razini čestice, koji čine pravi mozaik.

Očuvanjem cjelovitosti grožđa od trenutka berbe, blagim prešanjem i razdvajanjem sokova omogućuje se da se izbjegne miješanje boja, što osigurava bistrost vina neophodnu za kvalitetu pjenušavosti. Razdvajanjem se također omogućuje veća složenost aroma.

Grožđani sok „cuvée”, bogat kiselošću, daje svježu i živahnu aromu. U mješavinama omogućuje potpuno razotkrivanje tercijarnih aroma koje se razvijaju tijekom dozrijevanja na talogu.

Sok „taille” ima više voćne arome i bogatiji je taninom.

Vina iz zaliha (osim arhivskih) iz prethodnih berbi u mješavinu unose zrelija obilježja razvijenih vina. Talent proizvođača, koji odabire vina za željenu mješavinu, dolazi na vidjelo tijekom čitavog dozrijevanja na talogu i procesa kojim se dobiva „Champagne”. Taj proces kontinuiranog dozrijevanja kod velikih vina može trajati desetljećima u šampanjskim podrumima, s obzirom na to da njihova relativna svježina jamči dobru drugu fermentaciju.

Ta velika tehnička složenost u proizvodnji pjenušavog vina „Champagne” zahtijeva posebnu i skupu infrastrukturu. Mjesta proizvodnje, obrade i pakiranja nalaze se u općinama u blizini vinograda.

Šampanjski vinogradi postoje još od početka našeg doba, no „Champagne” je dobio svoje počasne titule, posebno u 17. stoljeću, zahvaljujući postupnom savladavanju tehnike druge fermentacije u bocama. Krajem tog istog stoljeća šampanjski proizvođači svoja su vina počeli pakirati u boce umjesto da ih prevoze u bačvama kako bi se očuvala njihova kvaliteta i obilježja.

Pjena i sitni mjehurići zatvoreni u bocama došli su do izražaja u čašama, a uspjeh vina bio je trenutačan. Mladi plemići, željni noviteta, slavili su ga, pjesnici su ga opjevavali, pisci su ga spominjali u svojim djelima. Vino je postalo omiljeno na dvoru Regenta, Luja XV., i Madame de Pompadour. Financijeri i administratori oponašali su plemiće, stanovništvo provincije kopiralo je stanovništvo glavnoga grada. Za vrijeme vladavine Luja XV. i Luja XVI. vinska je industrija procvjetala, a ugled vina „Champagne” znatno je porastao i u Francuskoj i u inozemstvu. Pjenušavo vino postalo je popularno svugdje gdje se pratila francuska moda, a tijekom 18. stoljeća „Champagne” je krasio zabave i večere u čitavoj Europi. Njegov ugled i danas je postojan. Vinogradari, zadruge i šampanjske kuće i dalje nastoje poboljšati kolektivna pravila radi promicanja kontrolirane oznake izvornosti „Champagne”, što je njihova zajednička baština, te se zalažu za poštovanje naziva i karaktera vina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Nijedna boca koja nije napunjena, obrađena i označena u skladu s važećim propisima ne smije se premještati, osim između dvije lokacije istog subjekta ili između dvaju gospodarskih subjekata.

Boce koje sadržavaju vina zatvaraju se čepom na kojem je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti na dijelu koji se nalazi u grlu boce ili, kada je riječ o boci nominalnog sadržaja 0,2 litara ili manje, na drugom unutarnjem dijelu mehanizma za zatvaranje.

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Oznake i trgovinski dokumenti sadržavaju podatke o registraciji koje je propisao Comité interprofessionnel du vin de Champagne (Međustrukovni odbor za vina regije Champagne), čime se omogućuje identifikacija gospodarskih subjekata.

Naziv proizvođača, koji se u punom obliku jasno i čitljivo navodi na oznaci, dopunjuje se nazivom općine proizvodnje ako se sjedište proizvođača nalazi izvan tog područja.

Navođenje sorte

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Sorta može biti ispisana slovima čija visina i širina smije iznositi najviše 3 milimetra i polovinu veličine znakova kojima je ispisan naziv oznake. Sorta se može navesti samo ako sve grožđe od kojeg je proizvedeno osnovno vino potječe od navedene sorte.

Navođenje godine berbe

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Ako se navodi godina berbe, ona se ispisuje na čepu ili, kada je riječ o boci nominalnog sadržaja 0,2 litara ili manje, na nekom drugom prikladnom dijelu mehanizma za zatvaranje te na etiketi. Godina berbe navodi se i na računima i pratećim dokumentima.

Pakiranje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Vina se prodaju u boci u kojoj se odvila druga fermentacija, uz iznimku boca zapremnine manje od 0,375 litara ili veće od 3 litre.

Vina se stavljaju na tržište za potrošače nakon razdoblja sazrijevanja od najmanje 15 mjeseci od datuma punjenja u boce ili 36 mjeseci za arhivska vina.

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se, u skladu s uvjetima navedenima u nastavku, navesti naziv sljedećih manjih zemljopisnih jedinica:

| — | registrirane lokacije, |
| --- | --- |

—

registrirane lokacije,

| — | općine. |
| --- | --- |

—

općine.

U izjavi o berbi navodi se lokacija ili naziv općine.

Sve grožđe koje se upotrebljava za proizvodnju osnovnih vina dolazi iz te lokacije ili općine.

Uz naziv općine mogu se navesti oznake „Premier Cru” i „Grand Cru” pod uvjetima utvrđenima u poglavlju I. odjeljku II. točkama (b) i (c) ove specifikacije – Zemljopisni nazivi, godina berbe, dodatne informacije.

Osim za prethodno spomenute općine, naziv općine mora biti naveden zajedno s izrazom „Vigne de” ili „Vignoble de”.

Naziv općine ili registrirane lokacije može se tiskati slovima čija visina i širina ne smije biti veća od veličine slova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Označivanje naziva općine, u skladu s prethodno navedenim pravilima, može se upotpuniti ponovnim navođenjem općine u nazivu kupaže.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc0f1954-4b40-4e61-a291-93b955aa1410

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 14.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 432/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 432/19

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene
  specifikacije proizvoda za naziv u sektoru
  vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 432/09)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„ROSÉ DES RICEYS”

PDO-FR-A1363-AM02

Datum obavijesti: 1.10.2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 1. specifikacije proizvoda koja se odnosi na zemljopisno područje uneseno je upućivanje na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2019.

Dodan je i datum kada je nadležni nacionalni odbor Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu donio odobrenje zemljopisnog područja oznake izvornosti.

Te promjene ne predstavljaju izmjenu zemljopisnog područja.

Novim tekstom omogućuje se da općine zemljopisnog područja i dalje budu jasno navedene u specifikaciji.

Ažurirana je točka „Razgraničeno zemljopisno područje” jedinstvenog dokumenta.

2.   Ostali postupci uzgoja

U odjeljku VI. točki 2. podtočki (c) umeće se pravilo koje glasi: „zabranjena je upotreba herbicida između brajdi prije nicanja”;

Cilj je ograničiti upotrebu proizvoda, smanjiti onečišćenje vodnih resursa i informirati gospodarske subjekte kako bi diversificirali svoje prakse, pritom dajući prednost tehnikama zatravljivanja ili mehaničkog plijevljenja.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

Pravilo iz podtočke (c) u prethodnoj verziji specifikacije zadržava se i navodi pod (d) u novoj verziji.

3.   Prijelazne mjere

U odjeljku XI. briše se prijelazna mjera jer je rok istekao.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Glavni elementi koje treba kontrolirati i metode procjene

U poglavlju III. odjeljku I. specifikacije proizvoda ažurirana je tablica s glavnim elementima koje treba kontrolirati i pripadajućim metodama procjene kako bi se dodali glavni elementi i pobliže objasnile neke metode procjene.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje – dodatni nazivi

Jedinstveni dokument dopunjen je u točki „Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje – dodatni nazivi”.

Prethodni tekst posebne odredbe o označivanju za informacije o odredbama upućivao je na specifikaciju.

Zamijenjen je odredbama utvrđenima u specifikaciji. One ostaju iste kao i u prethodnoj verziji specifikacije.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Rosé des Riceys

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Analitička svojstva

Riječ je o mirnim ružičastim vinima.

Najmanji prirodni volumni udio alkohola u vinima iznosi 10 %.

Nakon pojačavanja vina ne prelaze ukupni volumni udio alkohola od 13 %.

Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) tih vina iznosi najviše 3 grama po litri.

Vizualno, sjajna i intenzivna boja tih vina u rasponu je od boje lososa do crvene boje alizarina. Vino je nježno i profinjeno te se okus dugo zadržava u ustima. Mlado vino može imati arome bobičastog voća. Nakon nekoliko godina čuvanja razvija složeni buke, koji je često obilježen aromama suhog voća i začina, a ponekad i kandiranog voća, ovisno o godini berbe. Općenito govoreći, vino je obilježeno svojom profinjenošću, ujednačenim okusom i skladom.

U pogledu najvećeg ukupnog volumnog udjela alkohola, najmanje stvarne alkoholne jakosti, najmanje ukupne kiselosti, najvećeg sadržaja hlapljivih kiselina i najvećeg ukupnog sadržaja sumporova dioksida primjenjuju se norme predviđene općim zakonodavstvom.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost:

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Enološki postupci

a.   Posebni enološki postupci

Enološki postupci

Ograničenja u pogledu proizvodnje

Zabranjeno je korištenje enološkog ugljena, samostalno ili umiješanog u pripravke.

Zabranjena je upotreba komadića drva.

Povećanje količine korištenog fermentiranog mošta ne smije biti veće od 1,12 % za 1 % povećanja volumnog udjela alkohola tijekom provedbe pojačavanja.

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Gustoća sadnje

Postupak uzgoja

Opće odredbe

Vinova loza sadi se s razmakom između redova od najviše 1,5 metara.

Razmak između trsova u istom redu iznosi između 0,9 i 1,5 metra.

Zbroj razmaka između redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 2,5 metara.

Posebne odredbe

Kako bi se omogućio prolaz prilagođenih strojeva

| — | čestice s nagibom većim od 35 %, |
| --- | --- |

—

čestice s nagibom većim od 35 %,

| — | čestice s nagibom većim od 25 % s padinom većom od 10 % |
| --- | --- |

—

čestice s nagibom većim od 25 % s padinom većom od 10 %

mogu imati prolaze široke između 1,5 metara i 3 metra, i to najviše jedan na šest redova. U tom slučaju zbroj razmaka između drugih redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 2,3 metara.

Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Zabranjena su preklapanja između trsova vinove loze i rast grana s plodovima jednih nad drugima.

Broj pupova iznosi najviše 18 pupova po kvadratnom metru.

Rezidba se provodi najkasnije prije fenološke faze (F) (12 na Lorentzovoj ljestvici), odnosno nakon širenja četiri lista.

Trsovi su rezani na sljedeće uzgojne oblike:

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika royat kordonac, |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika royat kordonac,

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika jednostavni guyot, dvostruki guyot ili asimetrični guyot. |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika jednostavni guyot, dvostruki guyot ili asimetrični guyot.

b.   Najveći prinosi

15 500 kilograma grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje je odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu na zasjedanju nadležnog nacionalnog odbora od 12. veljače 1969.

Na datum kada je nadležni nacionalni odbor odobrio ovu specifikaciju proizvoda to se područje sastojalo od sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.:

| a) | Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina provode se na području sljedeće općine departmana Aube: Les Riceys. |
| --- | --- |

a)

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina provode se na području sljedeće općine departmana Aube: Les Riceys.

| b) | Proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina također se provode na području sljedećih općina departmana Aube: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine. |
| --- | --- |

b)

Proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina također se provode na području sljedećih općina departmana Aube: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine.

7.   Glavne sorte vinove loze

Pinot noir N

8.   Opis povezanosti

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Informacije o zemljopisnom području

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje prostire se na osam općina na jugu departmana Aube. Krajobraz općine Riceys čini dio geološkog slijeda Côte des Bar. Sloj vapnenačkog tla bogatog fosilnim ostacima školjkaša čini glavninu geološke podloge, koja je duboko užlijebljena dolinom Laignes i brojnim susjednim udolinama. Vapnenačko tlo bogato fosilnim ostacima školjkaša iz kimeridža, koje je obilježeno izmjenama lapora i vapnenačkih naslaga, najbolje je tlo za vinograde, a sastoji se od sivih glinovito-vapnenačkih koluvija pokrivenih strminama, s brojnim kamenčićima koji doprinose zagrijavanju tla. Vinova loza zasađena na precizno razgraničenim česticama nalazi se na najstrmijim i najvišim stranama s najvećom insolacijom, izloženima s istočne ili južne strane. Zbog sjevernog položaja klima je vrlo hladna, ali kružna konfiguracija vinograda okruženih udolinama doprinosi stvaranju izrazito povoljnih uvjeta lokalne klime.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Dokazano podrijetlo vinograda u Riceysu seže u 8. stoljeće, zahvaljujući dokumentima koji dokazuju postojanje vinove loze na području općine. Od početka 18. stoljeća vina iz općine Riceys predmet su značajne trgovine s Nizozemskom, Belgijom, pariškom regijom i sjeverom Francuske, kako to dokazuju podaci o izvozu koje su zabilježili uredi koji su vodili ugovore u pokrajini Champagne. Godine 1875. vinogradi su doživjeli procvat. Gotovo 35 trgovaca prodavalo je vina iz Riceysa. Taj je procvat oslabljen krizom nastalom pojavom filoksere i razvojem tekstilne industrije u departmanu Aube, koja je preuzela ruralnu radnu snagu. Vinogradarstvo se djelomično oporavilo zahvaljujući uključivanju općine Aube u vinogradarsku pokrajinu Champagne 1927., ali ta je rekonstrukcija bila teška. Ostalo je nekoliko „proizvođača”, čija je upornost nagrađena priznavanjem kontrolirane oznake izvornosti „Rosé des Riceys”8. prosinca 1947. Zahvaljujući dolasku brojnih mladih vinogradara tijekom šezdesetih godina 20. stoljeća, porast vinogradarske djelatnosti ponovno je pokrenuo proizvodnju. Udruženje proizvođača kontrolirane oznake izvornosti Rosé des Riceys (Syndicat des Producteurs de l’AOC Rosé des Riceys) utemeljeno je 26. rujna 1968.

Podaci o kvaliteti i svojstvima proizvoda

„Rosé des Riceys” mirno je vino najboljih godišta. Vizualno, sjajna i intenzivna boja tih vina u rasponu je od boje lososa do crvene boje alizarina. Vino je nježno i profinjeno te se okus dugo zadržava u ustima. Mlado vino može imati arome bobičastog voća. Nakon nekoliko godina čuvanja razvija složeni buke, koji je često obilježen aromama suhog voća i začina, a ponekad i kandiranog voća, ovisno o godini berbe. Općenito govoreći, vino je obilježeno svojom profinjenošću, ujednačenim okusom i skladom.

Uzročna veza

Zahvaljujući idealnom osvjetljenju i dobrom zagrijavanju tla, šljunkovito tlo najstrmijih i najizloženijih obronaka na jugu i istoku omogućuje rani razvoj biljaka u proljeće i idealnu provedbu fotosinteze te jamči dozrijevanje bobica. S obzirom na nadmorsku visinu brežuljaka s vinogradima izbjegnut je dodir s ustajalim hladnim zrakom na dnu udolina, dok šumski pokrov vrhova obronaka i brojni šumoviti otočići rasprostranjeni po tom području donose znatnu zaštitu od hladnog zraka koji dolazi s visoravni. Nagib obronaka s vinogradima jamči idealnu prirodnu odvodnju, koja je zajamčena i pukotinama u vapnenačkom tlu iz doba kimeridža. Lapor koji se nalazi između vapnenačkih naslaga osigurava potrebnu količinu vode tijekom ljeta, osobito tijekom toplih i suhih godina. Naposljetku, visoke ljetne temperature, zajedno s toplinom koju donose sunčeve zrake koje se odražavaju o kamenčiće vapnenačkog tla bogatog fosilnim ostacima školjkaša, daju vinu karakteristične note kandiranog voća i začina, koje poprima tijekom odležavanja. Grožđe sorte pinot noir N već je tijekom 19. stoljeća prepoznao Jules Guyot kao najbolju sortu za proizvodnju vina iz Riceysa. Ubrano grožđe prenosi se u bačvu neoštećeno kako bi se što bolje poštovale arome sorte pinot noir N, a osobito njihovo širenje tijekom fermentacije u bačvi, čije je trajanje usavršeno zahvaljujući umijeću i iskustvu vinara. V. Rendu napisao je da se „u Riceysu za to vino rezerviraju prva godišta. Izbjegavaju se duga razdoblja fermentacije u bačvama kako bi vino zadržalo profinjenost i svježinu okusa koji karakteriziraju vino iz Riceysa”.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Navođenje godine berbe

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na vinima se obvezno navodi godina berbe.

Dodatni nazivi

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Lokacija se može navesti samo ako sve grožđe od kojeg je vino proizvedeno dolazi s tog područja.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e6797aa-7711-4406-975b-1ca510a31f66

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 14.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 432/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 432/24

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 432/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„COTEAUX CHAMPENOIS”

PDO-FR-A1364-AM02

Datum obavijesti: 1.10.2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Rezidba

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) u tablici: Rezidba uporabom takozvanog oblika „chablis”, podtočka (c) retka „Opis” zamjenjuje se tekstom: „Pričuvni reznik, takozvani ‚rachet’, s najviše dva pupa, ostavlja se u podnožju loze.”

Jedna od dvije dopuštene metode koje se odnose na reznik za taj način rezidbe ne podudara se s praksom. Stoga je svrha ove izmjene ispraviti pogrešan opis.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.   Ostali postupci uzgoja

U odjeljku VI. točki 2. podtočki (c) umeće se pravilo koje glasi: „zabranjena je upotreba herbicida između brajdi prije nicanja”;

Cilj je ograničiti upotrebu proizvoda, smanjiti onečišćenje vodnih resursa i potaknuti gospodarske subjekte da diversificiraju svoje prakse dajući prednost tehnikama zatravljivanja ili mehaničkog plijevljenja.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

Pravilo iz podtočke (c) u prethodnoj verziji specifikacije zadržava se i navodi pod (d) u novoj verziji.

3.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

U odjeljku X. točki 2. „Podaci o kvaliteti i svojstvima proizvoda” dodaju se informacije, koje su do sada nedostajale, o vizualnim obilježjima crnih i ružičastih vina te o aromama bijelih vina.

Dodaju se sljedeće informacije:

„Za ružičasta vina: bistre su blijedoružičaste boje do tamne nijanse boje lososa.

Za crna vina: prozirne su crvene boje različitog intenziteta.

Za bijela vina: imaju suptilne aromatične note kao što su cvjetne, voćne ili mineralne arome.”

Ta je izmjena homologirana odlukom od 28. lipnja 2017.

Te su informacije dodane u odjeljak „Opis vina” jedinstvenog dokumenta.

Izvorni sadržaj koji se odnosi na opis povezanosti iz jedinstvenog dokumenta zamijenjen je cijelim tekstom odjeljka X. „Povezanost sa zemljopisnim područjem” poglavlja I. specifikacije proizvoda.

Tom se izmjenom stoga dodaju detaljni i precizni elementi u skladu s propisima, uključujući dopune o organoleptičkim svojstvima vina.

4.   Prijelazne mjere

Prijelazne mjere

U odjeljku XI. točki 2. briše se prijelazna mjera jer je rok istekao.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Glavni elementi koje treba kontrolirati i metode procjene

Glavni elementi koje treba kontrolirati i metode procjene

U poglavlju III. odjeljku I. specifikacije proizvoda ažurirana je tablica s glavnim elementima koje treba kontrolirati i pripadajućim metodama procjene kako bi se dodali elementi i pobliže objasnile neke metode procjene.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Naziv proizvoda

Coteaux champenois

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

Analitička svojstva

Analitička svojstva

Riječ je o mirnim bijelim, ružičastim i crnim vinima.

Najmanji prirodni volumni udio alkohola u vinima iznosi 9 %.

Nakon pojačavanja vina ne prelaze ukupni volumni udio alkohola od 13 %.

Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) tih vina iznosi najviše 3 grama po litri.

Kod crnih vina dovršena je malolaktična fermentacija.

U fazi pakiranja sadržaj jabučne kiseline u crnim vinima iznosi najviše 0,4 grama po litri.

Sadržaj hlapljivih kiselina, ukupna kiselost i sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

Crna vina prozirne su crvene boje različitog intenziteta, a ružičasta su bistre blijedoružičaste do tamne nijanse boje lososa. Vrlo su lagana i profinjena, svilenkaste teksture i često s aromama bobičastog voća.

Tekstura bijelih vina je kristalna sa slanim notama te u njoj prevladava mineralnost koja u ustima ostavlja ugodan dugotrajan okus. Njihova prirodna kiselost daje im određenu živahnost. Imaju suptilne aromatične note kao što su cvjetne, voćne ili mineralne arome.

Dozrijevanje vinima daje punoću i doprinosi njihovu uravnoteženom okusu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost:

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Enološki postupci

Enološki postupci

a.   Posebni enološki postupci

Posebni enološki postupci

Gustoća nasada – opće odredbe

Postupak uzgoja

Vinova loza sadi se s razmakom između redova od najviše 1,5 metara. Razmak između trsova u istom redu iznosi između 0,9 i 1,5 metra. Zbroj razmaka između redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 2,5 metara.

Gustoća nasada – posebne odredbe

Postupak uzgoja

Kako bi se omogućio prolaz prilagođenih strojeva

| — | čestice s nagibom većim od 35 %, |
| --- | --- |

—

čestice s nagibom većim od 35 %,

| — | čestice s nagibom većim od 25 % s padinom većom od 10 % |
| --- | --- |

—

čestice s nagibom većim od 25 % s padinom većom od 10 %

mogu imati prolaze široke između 1,5 metara i 3 metra, i to najviše jedan na šest redova. U tom slučaju zbroj razmaka između drugih redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 2,3 metara.

Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Zabranjena su preklapanja između trsova vinove loze i rast grana s plodovima jednih nad drugima.

Broj pupova iznosi najviše 18 pupova po kvadratnom metru.

Rezidba se provodi najkasnije prije fenološke faze (F) (12 na Lorentzovoj ljestvici), odnosno nakon širenja četiri lista.

Trsovi su rezani na sljedeće uzgojne oblike:

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika chablis |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika chablis

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika royat kordonac, |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika royat kordonac,

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika vallée de la Marne, |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika vallée de la Marne,

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika jednostavni guyot, dvostruki guyot i asimetrični guyot. |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika jednostavni guyot, dvostruki guyot i asimetrični guyot.

Berba

Postupak uzgoja

Zabranjuju se sva sredstva koja ne omogućuju berbu cijelih grozdova.

Grozdovi moraju biti neoštećeni prilikom prijevoza do objekata za proizvodnju vina.

Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba komadića drva.

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke. Povećanje količine korištenog fermentiranog mošta ne smije biti veće od 1,12 % za 1 % povećanja volumnog udjela alkohola tijekom provedbe pojačavanja.

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b.   Najveći prinosi

Najveći prinosi

| | Najveći prinos |
| --- | --- |

Najveći prinos

| | 15 500 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

15 500 kilograma grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina, uključujući dozrijevanje i pakiranje, odvijaju se na područjima određenima u članku 17. Zakona od 6. svibnja 1919.

7.   Glavne sorte vinove loze

Glavne sorte vinove loze

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Opis povezanosti

Opis povezanosti

Informacije o zemljopisnom području te kvaliteti i svojstvima proizvoda

Informacije o zemljopisnom području te kvaliteti i svojstvima proizvoda

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje podudara se s područjem kontrolirane oznake izvornosti „Champagne”. Nalazi se na sjeveroistoku državnog područja Francuske i obuhvaća općine koje se nalaze u departmanima Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne i Seine-et-Marne.

Kao i zemljopisno područje, čestice odabrane za berbu grožđa podudaraju se s onima definiranima kao područje kontrolirane oznake izvornosti Champagne. One čine dio krajolika obilježenog vinogradima na brežuljcima koji se protežu važnim geomorfološkim strukturama istočnih obronaka Pariške zavale, što uključuje:

| — | Côte d’Ile-de-France u departmanu Marne, kao i padine povezanih dolina, koje od sjevera do juga obuhvaćaju područja Montagne de Reims, Vallée de la Marne (koje se proteže južno od Aisnea do Seine-et-Marnea), Côte des Blancs i Côte du Sezannais kao najistaknutija područja; |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France u departmanu Marne, kao i padine povezanih dolina, koje od sjevera do juga obuhvaćaju područja Montagne de Reims, Vallée de la Marne (koje se proteže južno od Aisnea do Seine-et-Marnea), Côte des Blancs i Côte du Sezannais kao najistaknutija područja;

| — | Côte de Champagne uz Vitryat marnais i sektor Aubois de Montgueux; |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne uz Vitryat marnais i sektor Aubois de Montgueux;

| — | Côte des Bar, koja je isprekidana višestrukim dolinama i spaja Bar-sur-Aubois na istoku i Barséquanais na zapadu u departmanima Aube i Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, koja je isprekidana višestrukim dolinama i spaja Bar-sur-Aubois na istoku i Barséquanais na zapadu u departmanima Aube i Haute-Marne.

U tom tipičnom reljefu s obroncima i obližnjim dolinama brežuljci su orijentirani na istok i jug, a ponekad na sjever, kao u slučaju sjevernog dijela regije Montagne de Reims i lijeve obale regije Vallée de la Marne.

Obalna područja sastoje se od čvrstih slojeva vapnenca ili krede. Padine brežuljaka sastoje se od krede, lapora ili pijeska, mekše su, raščišćene zbog erozije, a zatim prekrivene koluvijalnim slojem donesenim s viših obalnih područja.

Vinogradi se nalaze na sjevernom području. Izloženi su dvostrukom klimatskom utjecaju:

| — | oceanskoj klimi, koja donosi vodu u redovnim količinama, s malo izraženim toplinskim razlikama između godišnjih doba, |
| --- | --- |

—

oceanskoj klimi, koja donosi vodu u redovnim količinama, s malo izraženim toplinskim razlikama između godišnjih doba,

| — | kontinentalnoj klimi, zbog koje dolazi do ponekad destruktivnog mraza i povoljnog broja sunčanih sati tijekom ljeta. |
| --- | --- |

—

kontinentalnoj klimi, zbog koje dolazi do ponekad destruktivnog mraza i povoljnog broja sunčanih sati tijekom ljeta.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

S počecima još u doba antike, uzgoj vinove loze dobro se ukorijenio u pokrajini Champagne u 9. stoljeću s razvojem monastičkog vinogradarstva. Vina su zatim postala poznata u srednjem vijeku pod nazivom Vins de France zbog proizvodnje u pariškoj zavali, na granici kraljevskog teritorija.

Do 18. stoljeća u pokrajini Champagne prvenstveno su se proizvodila crna vina. Prema Pierreu Galetu, prije savladavanja tehnike druge fermentacije vina u bocama proizvodnja crnih vina uvelike je prevladavala u odnosu na proizvodnju bijelih i ružičastih vina (poznatih kao „vins paillets”). U 19. je stoljeću porasla popularnost pjenušavih vina pokrajine Champagne, a proizvodnja crnih vina se smanjila. Samo nekoliko velikih vina koja su se proizvodila u područjima Montagne de Reims, Grande Vallée de la Marne i Aube sačuvala su dobar ugled.

Zakonom od 22. srpnja 1927., kojim se ograničila upotreba oznake „Champagne” samo za pjenušava vina, uvedena je oznaka „Vins originaires de la Champagne viticole” (Vina podrijetlom iz vinogradarske regije Champagne), koja je 1953. promijenjena u „Vins natures de Champagne” (Prirodna vina regije Champagne). Zahvaljujući naporima nekolicine vinogradara koji su nastavili tradiciju tih „prirodnih” vina, 1974. priznata je kontrolirana oznaka izvornosti „Coteaux champenois” u skladu s odredbama Zakona od 12. prosinca 1973., kojim se zabranjuje upotreba obične oznake „Vins natures de la Champagne”.

Vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Coteaux champenois” proizvode se samo ako su obilježja berbe prilagođena proizvodnji mirnih vina. Njihova je proizvodnja stoga vrlo promjenjiva.

Kako bi se spriječile prijevare povezane s vinima u rinfuzi, proizvođači su zatražili donošenje Zakona od 23. svibnja 1977., kojim se zabranjuje otpremanje u bilo kojem obliku osim u bocama vina proizvedenih pod kontroliranom oznakom izvornosti „Coteaux champenois”, uz iznimku kretanja koja se odvijaju unutar ograničene vinogradarske regije Champagne među regionalnim gospodarskim subjektima.

Proizvodnjom upravljaju iste strukovne organizacije koje su osnovane za kontroliranu oznaku izvornosti „Champagne”, odnosno Syndicat général des vignerons de Champagne (Opći sindikat vinogradara regije Champagne, uspostavljen 1904.) i Union des Maisons de Champagne (Unija šampanjskih kuća, osnovana 1882.) koje su udružene u Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne (Međustrukovni odbor za vina regije Champagne, uspostavljen 1941.).

Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Riječ je o mirnim crnim, bijelim i ružičastim vinima koja često nose naziv općine u kojoj se grožđe bere.

Crna vina prozirne su crvene boje različitog intenziteta, a ružičasta su bistre blijedoružičaste do tamne nijanse boje lososa. Vrlo su lagana i profinjena, svilenkaste teksture i često s aromama bobičastog voća.

Tekstura bijelih vina je kristalna sa slanim notama te u njoj prevladava mineralnost koja u ustima ostavlja ugodan dugotrajan okus. Njihova prirodna kiselost daje im određenu živahnost. Imaju suptilne aromatične note kao što su cvjetne, voćne ili mineralne arome.

Dozrijevanje vinima daje punoću i doprinosi njihovu uravnoteženom okusu.

Uzročna veza

Uzročna veza

Zahvaljujući otvorenosti krajolika triju obronaka na ravnici i u dolinama, vinogradi imaju dovoljno svjetla za dozrijevanje bobica, čak i oni koji su okrenuti prema sjeveru. Orijentacija tradicionalnih područja najpoznatijih po proizvodnji vina Coteaux champenois na istok i jug omogućuje vinogradima najveću moguću količinu svjetlosti u proljeće i jesen, čime se osiguravaju optimalni uvjeti za cvatnju vinove loze i dozrijevanje bobica.

Zbog otvorenog krajolika sprječava se stagnacija hladnog zraka, čime se smanjuje rizik od mraza. Međutim, zbog klime u šampanjskoj regiji vinogradari moraju odabrati samo zdravo grožđe iz najblažih godina, probrano među najboljim česticama, najčešće starim vinogradima, i brati grožđe kada je potpuno zrelo.

Nagib brežuljaka s vinogradima osigurava idealnu prirodnu odvodnju, koja je zajamčena i različitim podlogama koje omogućuju prirodnu regulaciju vode u vinogradu. Zahvaljujući svojoj poroznosti i propusnosti kreda uklanja višak vode, no za vrijeme suhog razdoblja osigurava rehidraciju tla kapilarnim dizanjem vode. Druga podtla kombinacija su laporskih slojeva, koji osiguravaju potrebnu količinu vode, i vapnenačkih naslaga ili karbonatnog pijeska koji omogućuje infiltraciju viška vode za vrijeme vlažnih razdoblja. Ta struktura podtla i delikatni klimatski uvjeti utjecali su na odabir sorti za sadnju na različitim područjima vinograda.

Zahvaljujući jedinstvenim klimatskim uvjetima regije Champagne grožđe, a tako i vina, imaju prirodnu kiselost, zbog čega vino pri degustaciji ima živahan okus i naglašene mineralne note kojima pridonosi geološka podloga.

Vina se često proizvode od crnog grožđa koje je, kako navodi Jules Guyot, otpornije na mraz i kišu te brže dozrijeva. André Jullien svrstao je 1822. „[crna] vina iz vinograda Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle, Bouzy i Clos de Saint-Thierry među najbolja francuska vina, kada potječu iz godina u kojima je temperatura bila vrlo visoka i vrijeme suho”.

U proizvodnji crnih ili ružičastih vina, zahvaljujući više-manje kratkoj maceraciji, u najvećoj se mjeri mogu poštovati arome sorti pinot noir N i meunier N te njihovo širenje tijekom fermentacije u bačvi. Kad je riječ o bijelim vinima, očuvanjem cjelovitosti grožđa od trenutka berbe i blagim prešanjem, u skladu sa šampanjskim običajima, sprečava se utjecanje soka od crnog grožđa na boju i jamči bistrost vina.

Crna vina pokrajine Champagne pojavljivala su se među vrhunskim vinima na krunidbama kraljeva u Reimsu od 1328. (Filip VI. Valois), gdje su bila posebno cijenjena zbog prirodne finoće njihova bukea. Moćni europski monarsi imali su vinograde i u području Montagne de Reims, a Henrik IV. htio je uzeti titulu gospodara općine Ay. Degustatori dvora Luja XIV., koji su se nazivali „Ordre des Coteaux”, potvrdili su dobar glas i ugled tih vina: „Ne štedite ni novčića na kupnji šampanjskog vina”, napisao je 1671. Saint-Evremond grofu od Olonnea. „Nijedna pokrajina ne proizvodi izvrsnija vina za sve sezone od pokrajine Champagne”.

Brojni dokumenti između 17. i 19. stoljeća svjedoče o pohvalama. Ova vina zauzimaju „posebno mjesto među najboljim vrhunskim vinima kraljevstva”, kako im ga je dodijelio André Jullien 1822. Zahvaljujući profesionalnosti proizvođača taj ugled traje do današnjih dana. Ova vina treba degustirati s poštovanjem i znatiželjom o povijesti, maštajući o njima kao o tragovima starih vremena.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

| | Dodatni nazivi |
| --- | --- |

Dodatni nazivi

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

| | Vrsta dodatnog uvjeta: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Lokacija se može navesti samo ako sve grožđe od kojeg je vino proizvedeno dolazi s tog područja.

| | Navođenje sorte |
| --- | --- |

Navođenje sorte

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

| | Vrsta dodatnog uvjeta: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Sorta može biti ispisana slovima čija visina i širina smije iznositi najviše 3 milimetra i polovinu veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti. Sorta se može navesti samo ako sve grožđe pripada navedenoj sorti.

| | Pakiranje |
| --- | --- |

Pakiranje

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

| | Vrsta dodatnog uvjeta: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

| | Opis uvjeta: |
| --- | --- |

Opis uvjeta:

Zakonom od 23. svibnja 1977. zabranjuje se otpremanje u bilo kojem obliku osim u bocama vina proizvedenih pod kontroliranom oznakom izvornosti „Coteaux champenois”, uz iznimku kretanja koja se odvijaju unutar ograničene vinogradarske regije Champagne među regionalnim gospodarskim subjektima.

Nakon razdoblja sazrijevanja vina se stavljaju na tržište za potrošače od 15. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6545017e-a945-4b6c-9e95-cb6f26380a23

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

---