# Den Europæiske Unions C 58/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 58 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang18. februar 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 58

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang18. februar 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 58/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Teknisk vejledning om anvendelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten | 1 |
| 2021/C 58/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  ) | 31 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 58/01

Meddelelse fra Kommissionen — Teknisk vejledning om anvendelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten

1

2021/C 58/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  )

1

31

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 58/03 | Euroens vekselkurs — 17. februar 2021 | 32 |
| 2021/C 58/04 | Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger — Gennemsnitlige udgifter til naturalydelser | 33 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2021/C 58/05 | Ajourføring af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) | 35 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2021/C 58/06 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 50 |
| 2021/C 58/07 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 51 |
| 2021/C 58/08 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 52 |
| 2021/C 58/09 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 53 |
| 2021/C 58/10 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 54 |
| 2021/C 58/11 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 55 |
| 2021/C 58/12 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 56 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 58/03

Euroens vekselkurs — 17. februar 2021

32

2021/C 58/04

Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger — Gennemsnitlige udgifter til naturalydelser

33

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2021/C 58/05

Ajourføring af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks)

35

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2021/C 58/06

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

50

2021/C 58/07

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

51

2021/C 58/08

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

52

2021/C 58/09

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

53

2021/C 58/10

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

54

2021/C 58/11

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

55

2021/C 58/12

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

56

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 58/13 | Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve | 57 |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2021/C 58/14 | Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Borgarting Lagmannsrett i straffesagen mod P (Sag E-15/20) | 58 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 58/15 | Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af calciumsilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 60 |
| 2021/C 58/16 | Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af superabsorberende polymerer med oprindelse i Republikken Korea | 73 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 58/17 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 84 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 58/18 | Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren | 86 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2021/C 58/13

Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve

57

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

2021/C 58/14

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Borgarting Lagmannsrett i straffesagen mod P (Sag E-15/20)

58

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2021/C 58/15

Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af calciumsilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina

60

2021/C 58/16

Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af superabsorberende polymerer med oprindelse i Republikken Korea

73

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2021/C 58/17

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

84

ANDET

Europa-Kommissionen

2021/C 58/18

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/1

---

Meddelelse fra Kommissionen

Teknisk vejledning om anvendelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten

(2021/C 58/01)

| Dette dokument tager udgangspunkt i teksten til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, som Europa-Parlamentet og Rådet nåede til politisk enighed om i december 2020 (2020/0104 (COD)) (1).

  Denne tekniske vejledning har til formål at bistå de nationale myndigheder med at udarbejde genopretnings- og resiliensplanerne i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Det er kun Den Europæiske Unions Domstol, der har kompetence til at fortolke EU-lovgivningen autoritativt. |
| --- |

Dette dokument tager udgangspunkt i teksten til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, som Europa-Parlamentet og Rådet nåede til politisk enighed om i december 2020 (2020/0104 (COD)) (1).

Denne tekniske vejledning har til formål at bistå de nationale myndigheder med at udarbejde genopretnings- og resiliensplanerne i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Det er kun Den Europæiske Unions Domstol, der har kompetence til at fortolke EU-lovgivningen autoritativt.

I henhold til forordningen om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten bør ingen foranstaltning i en genopretnings- og resiliensplan væsentligt skade miljømål som omhandlet i klassificeringsforordningens artikel 17 (2)
  , (3). I henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten bør vurderingen af genopretnings- og resiliensplanerne sikre, at alle foranstaltninger (dvs. hver enkelt reform og hver enkelt investering) i planen overholder princippet om ikke at gøre væsentlig skade (»DNSH-princippet«) (4).

Det fastsættes ligeledes i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, at Kommissionen bør udstede teknisk vejledning om, hvordan DNSH-princippet skal anvendes i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten (5). Dette dokument udgør denne tekniske vejledning. I denne vejledning fastsættes udelukkende betingelserne for anvendelse af DNSH-princippet i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten, idet der tages hensyn til facilitetens særlige kendetegn, og den berører således ikke anvendelsen og gennemførelsen af klassificeringsforordningen eller andre lovgivningsmæssige retsakter vedrørende andre EU-fonde. Formålet med denne vejledning er at præcisere, hvad DNSH-princippet indebærer, og hvordan det skal anvendes i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten, samt hvordan medlemsstaterne kan dokumentere, at de foreslåede foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne overholder dette princip. Bilag IV til denne vejledning indeholder eksempler på, hvordan det i de nationale planer kan dokumenteres, at der ikke gøres væsentlig skade.

1.   Hvad menes der med »ikke gør væsentlig skade«?

I forbindelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten skal DNSH-princippet fortolkes ud fra klassificeringsforordningens artikel 17. I denne artikel defineres det, hvad der udgør »væsentlig skade« på de seks miljømål, der er omfattet af klassificeringsforordningen:

| 1. | En aktivitet anses for væsentligt at skade modvirkning af klimaændringer, hvis den fører til betydelige drivhusgasemissioner. |
| --- | --- |

1.

En aktivitet anses for væsentligt at skade modvirkning af klimaændringer, hvis den fører til betydelige drivhusgasemissioner.

| 2. | En aktivitet anses for væsentligt at skade tilpasning til klimaændringer, hvis den fører til en øget negativ indvirkning af det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve aktiviteten eller på mennesker, naturen eller aktiver (6). |
| --- | --- |

2.

En aktivitet anses for væsentligt at skade tilpasning til klimaændringer, hvis den fører til en øget negativ indvirkning af det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve aktiviteten eller på mennesker, naturen eller aktiver (6).

| 3. | En aktivitet anses for væsentligt at skade en bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, hvis den skader en god tilstand eller et godt økologisk potentiale for vandområder, herunder grundvand og overfladevand, eller en god miljøtilstand for havområder. |
| --- | --- |

3.

En aktivitet anses for væsentligt at skade en bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, hvis den skader en god tilstand eller et godt økologisk potentiale for vandområder, herunder grundvand og overfladevand, eller en god miljøtilstand for havområder.

| 4. | En aktivitet anses for væsentligt at skade den cirkulære økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald, hvis den fører til en betydelig ineffektivitet i anvendelsen af materialer eller i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer, eller hvis den fører til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, eller hvis den langsigtede bortskaffelse af affald kan forvolde væsentlig og langsigtet skade på miljøet. |
| --- | --- |

4.

En aktivitet anses for væsentligt at skade den cirkulære økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald, hvis den fører til en betydelig ineffektivitet i anvendelsen af materialer eller i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer, eller hvis den fører til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, eller hvis den langsigtede bortskaffelse af affald kan forvolde væsentlig og langsigtet skade på miljøet.

| 5. | En aktivitet anses for væsentligt at skade forebyggelsen og bekæmpelsen af forurening, hvis den fører til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer til luft, vand eller jord. |
| --- | --- |

5.

En aktivitet anses for væsentligt at skade forebyggelsen og bekæmpelsen af forurening, hvis den fører til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer til luft, vand eller jord.

| 6. | En aktivitet anses for væsentligt at skade beskyttelsen og genopretningen af biodiversitet og økosystemer, hvis den skader økosystemers gode tilstand og modstandsdygtighed væsentligt eller bevaringsstatussen for levesteder og arter, herunder levesteder og arter af interesse for Unionen. |
| --- | --- |

6.

En aktivitet anses for væsentligt at skade beskyttelsen og genopretningen af biodiversitet og økosystemer, hvis den skader økosystemers gode tilstand og modstandsdygtighed væsentligt eller bevaringsstatussen for levesteder og arter, herunder levesteder og arter af interesse for Unionen.

2.   Hvordan bør DNSH-princippet anvendes i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten?

Dette afsnit indeholder vejledning om de vigtigste forhold, der ligger til grund for DNSH-vurderingen: Det forhold at alle foranstaltninger skal undersøges ud fra DNSH-princippet (afsnit 2.1), selv om vurderingen for nogle foranstaltningers vedkommende kan forenkles (afsnit 2.2); relevansen af EU's miljølovgivning og konsekvensanalyser (afsnit 2.3); de grundlæggende ledende principper for vurderingen (afsnit 2.4); og anvendelsen af de tekniske screeningskriterier i klassificeringsforordningen (afsnit 2.5).

2.1.   Alle foranstaltninger skal indgå i DNSH-vurderingen

Medlemsstaterne skal fremlægge en DNSH-vurdering for hver enkelt foranstaltning (7) i deres genopretnings- og resiliensplan. I henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten må ingen foranstaltning i en genopretnings- og resiliensplan væsentligt skade miljømålene, og Kommissionen kan ikke udstede en positiv vurdering af en genopretnings- og resiliensplan, hvis en eller flere foranstaltninger ikke overholder DNSH-princippet. Derfor skal medlemsstaterne foretage en individuel DNSH-vurdering for hver enkelt foranstaltning inden for hver af planens komponenter (8). DNSH-vurderingen skal således ikke foretages for planen som helhed eller for de enkelte komponenter af planen, men for hver enkelt foranstaltning. Dette gælder også for foranstaltninger, der anses for at bidrage til den grønne omstilling, såvel som alle andre foranstaltninger, der indgår i genopretnings- og resiliensplanerne (9).

Medlemsstaterne skal foretage en vurdering af både reformer og investeringer. Inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten skal medlemsstaterne fremlægge sammenhængende pakker med foranstaltninger med en redegørelse af såvel reformer som investeringer (jf. artikel 14, stk. 1, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten). DNSH-vurderingen skal ikke kun foretages for investeringer, men også for reformer. Reformer i visse sektorer, bl.a. industri, transport og energi, kan potentielt yde et væsentligt bidrag til den grønne omstilling, men de kan også risikere at gøre væsentlig skade på en række miljømål, afhængigt af hvordan de udformes (10). Til gengæld vil risikoen for, at reformer i andre sektorer (såsom uddannelse, offentlige forvaltning samt kunst og kultur) forvolder miljøskader, formodentlig være begrænset (se den forenklede fremgangsmåde i afsnit 2.2 og 3), uafhængigt af deres potentielle bidrag til den grønne omstilling, som stadig kan være betydeligt. Formålet med denne vejledning er at hjælpe medlemsstaterne med at foretage DNSH-vurderingen for både investeringer og reformer. Det forhold at vurderingen skal foretages for reformer, bør ikke afskrække medlemsstaterne fra i deres genopretnings- og resiliensplaner at medtage vigtige reformer inden for industri, transport og energi, eftersom sådanne foranstaltninger har et enormt potentiale til at fremme den grønne omstilling og styrke genopretningen.

2.2.   DNSH-vurderingen kan forenkles for nogle foranstaltninger

Selv om der kræves en vurdering af alle foranstaltninger, kan der for foranstaltninger, som ikke forventes at indvirke på eller forventes kun at have en ubetydelig indvirkning på alle eller nogle af de seks miljømål, anvendes en forenklet fremgangsmåde. Nogle foranstaltninger kan udformes således, at de kun har begrænset indvirkning på et eller flere miljømål. I givet fald kan medlemsstaterne nøjes med at give en kort begrundelse for de pågældende miljømål og rette den grundige DNSH-vurdering mod de miljømål, der kan blive væsentligt påvirket (se afsnit 3, trin 1). For eksempel vil en arbejdsmarkedsreform med henblik på at øge det generelle sociale beskyttelsesniveau for selvstændige ikke have nogen eller kun en begrænset forventelig indvirkning på hvert af de seks miljømål, og der kan derfor gives en kort begrundelse for alle seks mål. Ligeledes kan der for visse enkle energieffektivitetsforanstaltninger såsom udskiftning af eksisterende vinduer med nye energieffektive vinduer blot gives en kort begrundelse for overholdelsen af DNSH-princippet i forbindelse med målet om modvirkning af klimaændringer. Til gengæld vil denne forenklede fremgangsmåde næppe kunne anvendes ved visse investeringer og reformer på en række andre områder (f.eks. energi, transport, affaldshåndtering, industrien), som indebærer en større risiko for at påvirke et eller flere miljømål.

Hvis en foranstaltning måles til 100 % at støtte et af de seks miljømål, anses den for at overholde DNSH-princippet for det pågældende mål (11). Inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten måles nogle foranstaltninger ud fra deres støtte til klimaændringer eller andre miljømål på grundlag af metoden til overvågning af klimarelaterede udgifter, der er knyttet som bilag til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Hvis en foranstaltning vægtes med en koefficient på 100 % vedrørende støtte til klimaændringsmålene, anses DNSH-princippet for at være overholdt for det pågældende klimaændringsmål (dvs. modvirkning af eller tilpasning til klimaændringer) (12). Hvis en foranstaltning vægtes med en koefficient på 100 % vedrørende støtte til andre miljømål end klimarelaterede mål, anses DNSH-princippet for at være overholdt for det pågældende miljømål (dvs. vand- og havressourcer, den cirkulære økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening eller biodiversitet og økosystemer). Medlemsstaterne skal i hvert enkelt tilfælde udpege og begrunde, hvilket af de seks miljømål i klassificeringsforordningen foranstaltningen støtter. Medlemsstaterne skal også stadig dokumentere, at foranstaltningen ikke væsentligt skader de øvrige miljømål (13).

Ligeledes gælder det, at hvis en foranstaltning »bidrager væsentligt« (14), jf. klassificeringsforordningen, til et af de seks miljømål, anses den for at overholde DNSH-princippet for det pågældende mål (15). Eksempelvis vil en medlemsstat, der ønsker at gennemføre en foranstaltning til støtte for fremstillingen af energieffektivt udstyr til bygninger (såsom bevægelses- eller lyssensorer til belysningsanlæg) ikke skulle foretage en grundig DNSH-vurdering for målet om modvirkning af klimaændringer, for så vidt som medlemsstaten kan påvise, at den foreslåede foranstaltning »bidrager væsentligt« til det pågældende miljømål i overensstemmelse med klassificeringsforordningen. I dette tilfælde vil medlemsstaten blot skulle påvise, at der ikke gøres væsentlig skade på de øvrige fem miljømål.

2.3.   EU-lovgivningens og konsekvensanalysers relevans

Overholdelsen af gældende EU- og national miljølovgivning er en særskilt pligt og fritager ikke medlemsstaterne for at foretage en DNSH-vurdering. Alle de foranstaltninger, der præsenteres i genopretnings- og resiliensplanerne, skal overholde den relevante EU-lovgivning, herunder relevant EU-lovgivning på miljøområdet. Selv om overholdelsen af gældende EU-lovgivning giver en stærk formodning om, at foranstaltningen ikke medfører miljøskader, indebærer det ikke automatisk, at en foranstaltning overholder DNSH-princippet, navnlig fordi nogle af målene i artikel 17 endnu ikke er fuldt integreret i EU's miljølovgivning.

I forbindelse med DNSH-vurderingen bør der tages hensyn til konsekvensanalyser af en foranstaltnings miljødimensioner eller bæredygtighedskontrol af foranstaltningen. Selv om de ikke automatisk indebærer, at der ikke gøres væsentlig skade, giver de en stærk formodning om, at der ikke gøres en sådan skade på flere af de relevante miljømål. Derfor kan det forhold at en medlemsstat i forbindelse med en bestemt foranstaltning i sin genopretnings- og resiliensplan har foretaget en miljøkonsekvensvurdering (VVM) i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU, en strategisk miljøvurdering (SMV) i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF (16) eller bæredygtighedskontrol/klimasikring som fastsat i Kommissionens vejledning om bæredygtighedskontrol inden for rammerne af InvestEU-forordningen, understøtte de argumenter, medlemsstaten fremfører i DNSH-vurderingen. Eksempelvis, afhængigt af foranstaltningens specifikke udformning, kan det at gennemføre en VVM og træffe de nødvendige forholdsregler til at beskytte miljøet i nogle tilfælde, og navnlig når det kommer til investeringer i infrastruktur, være tilstrækkeligt til, at medlemsstaten kan påvise overholdelse af DNSH-princippet for nogle af de relevante miljømål (navnlig i forbindelse med bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne (17) samt beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer (18)). Dette fritager imidlertid ikke medlemsstaten for at foretage en DNSH-vurdering i forbindelse med den pågældende foranstaltning, eftersom en VVM, SMV eller bæredygtighedskontrol/klimasikring ikke nødvendigvis dækker alle de forhold, der skal indgå i vurderingen af overholdelsen af DNSH-princippet (19). Det skyldes, at hverken de retlige forpligtelser i VVM- og SMV-direktiverne eller fremgangsmåden i Kommissionens relevante retningslinjer for bæredygtighedskontrol/klimasikring svarer til dem, der er fastsat i klassificeringsforordningens artikel 17 (»Væsentlig skade på miljømål«) (20).

2.4.   Ledende principper for DNSH-vurderingen

I forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten er en foranstaltnings direkte og primære
  indirekte indvirkning relevant for DNSH-vurderingen (21). Den direkte indvirkning kan være foranstaltningens virkninger på projektniveau (f.eks. fabrikken/anlægget, beskyttet område) eller systemniveau (f.eks. jernbanenet, offentligt transportsystem) og opstå på det tidspunkt, hvor foranstaltningen gennemføres. Den primære indirekte indvirkning kan være de virkninger, der sker uden for selve projektet eller systemet, og som opstår, efter at foranstaltningen er blevet gennemført, eller virkninger, som opstår uden for genopretnings- og resiliensfacilitetens tidshorisont, men som med rimelighed kan forventes og er relevante. Et eksempel på en direkte indvirkning inden for vejtransport er anvendelsen af materialer under anlæggelsen af vejen. Et eksempel på en primær indirekte indvirkning er de forventede fremtidige drivhusgasemissioner som følge af en stigning i den samlede trafik i vejens anvendelsesfase.

DNSH-vurderingen skal tage hensyn til livscyklussen for den aktivitet, der følger af foranstaltningen. Med udgangspunkt i klassificeringsforordningens artikel 17 (»Væsentlig skade på miljømål«) foretages vurderingen af »væsentlig skade« i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten under hensyntagen til livscyklussen. I forbindelse med DNSH-vurderingen inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten er det tilstrækkeligt at tage hensyn til livscyklussen frem for at foretage en livscyklusvurdering (22). Vurderingen bør omfatte produktions-, anvendelses- og bortskaffelsesfasen, hvor end der kan forventes den største skade. For eksempel bør vurderingen af en foranstaltning til støtte for indkøb af køretøjer bl.a. tage hensyn til den forurening (f.eks. emissioner til luften), der følger af at samle, transportere og benytte køretøjerne, samt den passende håndtering af køretøjerne, når de er udtjente. Navnlig bør en passende bortskaffelse af batterier og elektroniske komponenter (f.eks. genbrug heraf og/eller genanvendelse af kritiske råstoffer deri) sikre, at miljømålet om en cirkulær økonomi ikke skades væsentligt.

Foranstaltninger, der fremmer elektrificering (f.eks. i industrien eller inden for transport og bygninger), betragtes som forenelige med DNSH-vurderingen i forbindelse med miljømålet om modvirkning af klimaændringer. For at muliggøre overgangen til en klimaneutral økonomi bør foranstaltninger, som fører til større elektrificering af nøglesektorer såsom industrien, transport og bygninger (f.eks. investeringer i eltransmissions- og -distributionsinfrastruktur, elektrisk infrastruktur ved vejsiden, ellagring, batterier til mobilitetsanvendelser, varmepumper) fremmes. Elproduktion er endnu ikke en klimaneutral aktivitet i hele EU (CO2-intensiteten af energimikset varierer på tværs af medlemsstaterne), og det øgede forbrug af kulstofintensiv elektricitet udgør i princippet en primær indirekte indvirkning, i hvert fald på kort sigt. Skabelsen af en klimaneutral økonomi kræver imidlertid, at der anvendes sådanne teknologier og infrastrukturer, samtidig med foranstaltninger til at nå 2030- og 2050-målene for nedbringelse af drivhusgasemissioner, og der findes allerede en politisk ramme for at gøre elforsyningen mindre afhængig af fossile brændsler og udvikle vedvarende energikilder i EU. I den forbindelse bør disse investeringer betragtes som forenelige med DNSH-princippet i forbindelse med målet om modvirkning af klimaændringer under genopretnings- og resiliensfaciliteten, forudsat at medlemsstaterne kan påvise, at den øgede elektrificering ledsages af en øget produktionskapacitet for vedvarende energi på nationalt plan. Desuden vil medlemsstaterne under alle omstændigheder skulle påvise, at disse foranstaltninger ikke væsentligt skader de øvrige fem miljømål.

For økonomiske aktiviteter, hvor der findes et teknologisk og økonomisk gennemførligt alternativ med lav miljøpåvirkning, bør vurderingen af hver enkelt foranstaltnings negative miljøvirkninger foretages i forhold til et scenarie »uden indgriben«, idet der tages hensyn til foranstaltningens miljøvirkning i absolutte størrelser (23). En sådan fremgagsmåde indebærer, at der ses på foranstaltningens miljøvirkninger i forhold til en situation uden negative miljøvirkninger. En foranstaltnings miljøvirkninger vurderes ikke i forhold til virkningerne af en anden eksisterende eller påtænkt aktivitet, som den pågældende foranstaltning måtte erstatte (24). Hvis der f.eks. foretages en vurdering af opførelsen af et vandkraftværk, hvor det er nødvendigt at anlægge en dæmning i et uberørt område, foretages vurderingen af dæmningens virkninger i forhold til et scenarie, hvor den pågældende flod forbliver i sin naturlige tilstand, og ikke i forhold til andre mulige alternative anvendelser af området. Hvis formålet med en skrotningsordning er at udskifte ineffektive biler med mere effektive biler, som benytter interne forbrændingsmotorer, skal vurderingen af virkningerne af disse nye biler med interne forbrændingsmotorer foretages i absolutte størrelser, eftersom der findes alternativer med lavere indvirkning (f.eks. nulemissionskøretøjer), og ikke i forhold til virkningerne af de ineffektive biler, de erstatter (se eksempel nr. 5 i bilag IV, der indeholder et eksempel på manglende overholdelse).

For økonomiske aktiviteter, hvor der ikke findes et teknologisk eller økonomisk (25) gennemførligt alternativ med lav miljøpåvirkning, kan medlemsstaterne påvise, at en foranstaltning ikke gør væsentlig skade ved at anvende de bedst tilgængelige niveauer af miljøpræstationer i sektoren. I disse tilfælde foretages DNSH-vurderingen i forhold til de bedst tilgængelige niveauer af miljøpræstationer i sektoren. En række betingelser skal være opfyldt, for at denne fremgangsmåde kan anvendes, bl.a. skal aktiviteten føre til markant bedre miljøpræstationer end de tilgængelige alternativer, undgå miljømæssigt skadelige fastlåsningseffekter, og den må ikke forhindre udviklingen og anvendelsen af alternativer med lavere indvirkning (26)
  , (27). Denne fremgangsmåde bør anvendes på sektorniveau, dvs. der bør ses på alle alternativer i sektoren (28).

I lyset af ovenstående betingelser bør foranstaltninger vedrørende el- og/eller varmeproduktion under anvendelse af fossile brændsler samt tilhørende transmissions- og distributionsinfrastruktur i reglen ikke betragtes som oveholdende DNSH-princippet inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten, eftersom der findes lavemissionsalternativer. Når det kommer til modvirkning af klimaændringer kan der fra sag til sag gøres begrænsede undtagelser til denne generelle regel i forbindelse med foranstaltninger vedrørende el- og/eller varmeproduktion under anvendelse af naturgas samt for tilhørende transmissions- og distributionsinfrastruktur. Dette er navnlig relevant for de medlemsstater, der står over for store udfordringer med overgangen fra mere kulstofintensive energikilder såsom kul, brunkul og olie, og hvor en foranstaltning eller en kombination af foranstaltninger derfor kan føre til en stor og meget hurtig reduktion af drivhusgasemissionerne. Sådanne undtagelser skal overholde en række betingelser som anført i bilag III med henblik på at undgå kulstofintensive fastlåsningseffekter, ligesom de skal være i overensstemmelse med EU's dekarboniseringsmål for 2030 og 2050. Derudover skal medlemsstaterne vurdere og påvise de pågældende foranstaltningers overholdelse af DNSH-princippet for de fem øvrige miljømål.

For at fremtidssikre foranstaltningerne og sørge for, at de ikke medfører skadelige fastlåsningseffekter, samt for at fremme gavnlige dynamiske virkninger kan det være nødvendigt at gennemføre ledsagende reformer og investeringer. Sådanne ledsageforanstaltninger kan f.eks. være at udstyre veje med kulstoffattig infrastruktur (f.eks. ladestandere til elkøretøjer eller brinttankstationer), indføre passende vej- eller trængselsafgifter, eller det kan være bredere reformer og investeringer med henblik på at dekarbonisere det nationale energimix eller transportsystem. Sådanne ledsagereformer og -investeringer kan gennemføres inden for rammerne af den samme foranstaltning i form af en delforanstaltning, men dette er ikke altid muligt. Der bør derfor være en vis fleksibilitet, så medlemsstaterne i visse begrænsede tilfælde og fra sag til sag kan påvise, at investeringerne ikke har negative fastlåsningseffekter, ved at anføre ledsageforanstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne.

Overholdelsen af DNSH-princippet bør i overensstemmelse med disse ledende principper være integreres i selve udformningen af foranstaltningerne, også deres mål og delmål. Beskrivelsen af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanerne bør fra starten af afspejle hensyn til DNSH-princippet. Det kan betyde, at hensynet til DNSH-princippet og de forholdsregler, der skal træffes for at sikre overholdelsen heraf, skal indgå i foranstaltningernes delmål og mål eller i udbuds- og indkøbsprocedurerne (29). For eksempel kan det for en foranstaltning, som omfatter investeringer i et større vejinfrastrukturprojekt, hvortil der skulle udarbejdes en VVM, før der kunne udstedes de nødvendige tilladelser, angives et delmål om at træffe de nødvendige forholdsregler til beskyttelse af miljøet, som blev udpeget i den pågældende VVM. Hvad angår udbuds- eller indkøbsproceduren for denne type projekt kan det i forbindelse med foranstaltningens tilrettelæggelse bestemmes, at udbudsbetingelserne eller specifikationerne for offentlige indkøb skal indeholde særlige betingelser vedrørende DNSH-princippet. Det kunne f.eks. være, at en minimumsandel af bygge- og nedrivningsaffaldet skal forberedes til genbrug eller genanvendelse. På samme måde bør ledsageforanstaltninger, som støtter overgangen til renere transportformer, f.eks. reformer vedrørende vejafgifter, investeringer til støtte for trafikoverflytning til jernbane eller indre vandveje eller incitamenter til at anvende offentlig transport, indgå i beskrivelsen af den pågældende foranstaltning. Mere generelle foranstaltninger såsom brede støtteordninger til industrien (f.eks. finansielle instrumenter til dækning af investeringer i virksomheder i forskellige sektorer) bør udformes således, at de sikrer, at den pågældende investering overholder DNSH-princippet.

2.5.   Anvendelse af de tekniske screeningskriterier i klassificeringsforordningen

Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at anvende de »tekniske screeningskriterier« (kvantitative og/eller kvalitative kriterier), der er fastlagt i henhold til klassificeringsforordningen, til at dokumentere overholdelsen af DNSH-princippet. I henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (30) bør ikrafttrædelsen af de delegerede retsakter med de tekniske screeningskriterier ikke berøre Kommissionens tekniske vejledning (31). I forbindelse med vurderingen af overholdelsen af DNSH-princippet kan medlemsstaterne imidlertid vælge at benytte de tekniske screeningskriterier i de delegerede retsakter til klassificeringsforordningen. De kan også henvise til udkastet til delegerede retsakter.

3.   Hvordan skal medlemsstaterne helt konkret vise i deres planer, at foranstaltningerne overholder DNSH-princippet?

For at gøre det lettere for medlemsstaterne at vurdere og påvise overholdelsen af DNSH-princippet i deres genopretnings- og resiliensplaner har Kommissionen udarbejdet en tjekliste (bilag I), som medlemsstaterne bør anvende til støtte for deres analyse af forbindelsen mellem de enkelte foranstaltninger og DNSH-princippet. Kommissionen vil bruge disse oplysninger i sin vurdering af, hvorvidt og hvordan de enkelte foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanen overholder DNSH-princippet, ud fra de kriterier, der er fastlagt i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at besvare spørgsmålene i tjeklisten og inddrage svarene i deres genopretnings- og resiliensplan som en del af beskrivelsen af hver foranstaltning (se del 2, afsnit 8, i Kommissionens model — Gør ikke væsentlig skade). Hvor det er nødvendigt for at understøtte vurderingen i tjeklisten opfordres medlemsstaterne desuden til at give en yderligere analyse og/eller støttedokumenter (i målrettet og begrænset omfang) for yderligere at underbygge deres svar.

Tjeklisten bygger på følgende beslutningstræ, som bør anvendes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning. Nedenstående afsnit indeholder yderligere oplysninger om de to trin i beslutningstræet.

Image 1

Beslutningstræ

Trin 1: Gennemgang af de seks miljømål med henblik på at udpege, hvilke foranstaltninger der kræver en grundig vurdering

Medlemsstaterne opfordres til i første omgang at udfylde tjeklistens del 1 (bilag I) med henblik på at udpege, for hvilke seks miljømål der kræves en udførlig DNSH-vurdering af foranstaltningen. Denne første overordnede screening vil lette medlemsstaternes analyse, idet miljømålene opdeles efter dem, der kræver en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen, og dem, der kan omfattes af den forenklede fremgangsmåde (jf. afsnit 2.2).

Del 1 i tjeklisten

| Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen | Ja | Nej | Begrundelse for valg af »nej« |
| --- | --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer | | | |
| Tilpasning til klimaændringer | | | |
| Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer | | | |
| Den cirkulære økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald | | | |
| Forebyggelse og bekæmpelse af forurening til luft, vand eller jord | | | |
| Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer | | | |

Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen

Ja

Nej

Begrundelse for valg af »nej«

Modvirkning af klimaændringer

Tilpasning til klimaændringer

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer

Den cirkulære økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening til luft, vand eller jord

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Hvis svaret er »nej«, bedes medlemsstaterne give en kort begrundelse (højre kolonne) for, hvorfor der ikke kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen for det pågældende miljømål, på basis af et af følgende tilfælde (angives af medlemsstaterne) (se afsnit 2.2):

| a) | Foranstaltningen har ingen eller en ubetydelig forventet indvirkning på miljømålet, hvad angår foranstaltningens direkte eller primære indirekte virkninger i hele dens livscyklus i betragtning af dens art, og den anses derfor for at overholde DNSH-princippet for det pågældende mål. |
| --- | --- |

a)

Foranstaltningen har ingen eller en ubetydelig forventet indvirkning på miljømålet, hvad angår foranstaltningens direkte eller primære indirekte virkninger i hele dens livscyklus i betragtning af dens art, og den anses derfor for at overholde DNSH-princippet for det pågældende mål.

| b) | Foranstaltningen måles til 100 % at støtte et klimaændrings- eller miljømål, og den anses derfor for at overholde DNSH-princippet for det pågældende mål. |
| --- | --- |

b)

Foranstaltningen måles til 100 % at støtte et klimaændrings- eller miljømål, og den anses derfor for at overholde DNSH-princippet for det pågældende mål.

| c) | Foranstaltningen bidrager væsentligt til et miljømål, jf. klassificeringsforordningen, og den anses derfor for at overholde DNSH-princippet for det pågældende mål. |
| --- | --- |

c)

Foranstaltningen bidrager væsentligt til et miljømål, jf. klassificeringsforordningen, og den anses derfor for at overholde DNSH-princippet for det pågældende mål.

Hvad angår foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne, for hvilke det er tilstrækkeligt at anvende den forenklede fremgangsmåde, kan den ønskede begrundelse (højre kolonne) begrænses til et minimum, og hvis det er hensigtsmæssigt, kan begrundelserne grupperes, så medlemsstaten kan nøjes med at fokusere på DNSH-vurderingen af de foranstaltninger, for hvilke der kræves en grundig vurdering af muligheden for at gøre væsentlig skade.

Hvis svaret er »ja«, skal medlemsstaten gå videre til trin 2 i tjeklisten for det pågældende miljømål.

Bilag IV indeholder eksempler vedrørende dette trin.

Trin 2: Grundig DNSH-vurdering vedrørende de miljømål, for hvilke det er påkrævet

I dette andet trin bedes medlemsstaterne for hver enkelt foranstaltning i planen anvende del 2 i tjeklisten (bilag I) og foretage en grundig DNSH-vurdering for de miljømål, for hvilke der er svaret »ja« i trin 1. Del 2 i tjeklisten samler for hvert af de seks miljømål de spørgsmål, der følger af de retlige krav i forbindelse med DNSH-vurderingen. For at foranstaltningerne kan indgå i planen, skal de overholde DNSH-princippet. Svarene på spørgsmålene i del 2 i tjeklisen skal derfor være »nej«, så det angives, at der ikke gøres væsentlig skade på det pågældende miljømål.

Del 2 i tjeklisten — Eksempel vedrørende miljømålet »modvirkning af klimaændringer«

| Spørgsmål | Nej | Udførlig begrundelse |
| --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen af føre til betydelige drivhusgasemissioner? | | |

Spørgsmål

Nej

Udførlig begrundelse

Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen af føre til betydelige drivhusgasemissioner?

Medlemsstaterne bedes bekræfte, at svaret er »nej«, og give en udførlig redegørelse og begrundelse herfor i højre kolonne, på grundlag af de relevante spørgsmål. Hvor det er nødvendigt og som supplement til tabellen, bedes medlemsstaterne give en yderligere analyse og/eller støttedokumenter (i målrettet og begrænset omfang) for yderligere at underbygge deres svar.

Hvis medlemsstaterne ikke kan give en tilstrækkeligt udførlig begrundelse, kan Kommissionen vurdere, at en given foranstaltning muligvis vil gøre væsentlig skade på et af de seks miljømål. I givet fald skal Kommissionen give genopretnings- og resiliensplanen en C-rating, jf. kriteriet i afsnit 2.4 i bilag II til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Dette berører ikke proceduren i artikel 16 og 17 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, navnlig muligheden for yderligere udvekslinger mellem medlemsstaten og Kommissionen, jf. artikel 16, stk. 1.

Bilag IV indeholder eksempler vedrørende dette trin.

Hvor det er nyttigt kan medlemsstaterne i deres grundige vurdering af overholdelsen af DNSH-princippet i trin 2 anvende listen med supplerende dokumentation i bilag II. Listen er udarbejdet af Kommissionen med henblik på at lette medlemsstaternes vurdering fra sag til sag som led i den grundige vurdering under del 2 i tjeklisten. Det er valgfrit at benytte denne liste, men medlemsstaterne kan bruge den til at finde ud af, hvilken type dokumentation der kan underbygge deres opfattelse af, at en foranstaltning overholder DNSH-princippet, som supplement til de generelle spørgsmål i tjeklistens del 2.

---

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14310-2020-INIT/en/pdf. Nummereringen og ordlyden af de dispositive bestemmelser kan blive ændret i forbindelse med den igangværende juridiske gennemgang.

(2)  Jf. artikel 4a (»Horisontale principper«) i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (hvoraf det fremgår, at faciliteten kun støtter foranstaltninger, der overholder DNSH-princippet) samt artikel 15 og 16 (»Genopretnings- og resiliensplan« og »Kommissionens vurdering«) (hvoraf det yderligere fremgår, at genopretnings- og resiliensplanerne skal indeholde en redegørelse for og bør vurderes ud fra, »hvordan planen sikrer, at ingen foranstaltning til gennemførelse af reformer og investeringer i planen gør væsentlig skade på miljømål som omhandlet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 (»princippet om ikke at gøre væsentlig skade«)«.

(3)  Klassificeringsforordningen er forordning (EU) 2020/852 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer. Den opretter et klassificeringssystem for miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter.

(4)  Vurderingsretningslinjerne for faciliteten, der er knyttet som bilag til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, indeholder en række retningslinjer, som Kommissionens tager udgangspunkt i i forbindelse med sin vurdering af medlemsstaternes forslag til genopretnings- og resiliensplaner. Heri opfordres Kommissionen til at anvende et ratingsystem, som spænder fra A til C, for alle kriterierne for »Kommissionens vurdering« som anført i forordningens artikel 16, stk. 3. Ifølge vurderingskriteriet i litra d) har Kommissionen i forbindelse med vurderingen af overholdelsen af DNSH-princippet kun to ratingmuligheder, nemlig A og C. Der gives en A-rating, hvis ingen foranstaltning i en genopretnings- og resiliensplan væsentligt skader miljømålene, mens der gives en C-rating, hvis en eller flere foranstaltninger væsentligt skader miljømålene (som omhandlet i klassificeringsforordningens artikel 17 (»Væsentlig skade på miljømål«)). Ifølge bilaget opfylder en genopretnings- og resiliensplan ikke vurderingskriterierne på tilfredsstillende vis, hvis den indeholder blot et enkelt C. I givet fald kan Kommissionen ikke godkende planen.

(5)  Denne tekniske vejledning supplerer den indledende vejledning, som Kommissionen allerede har givet i den årlige strategi for bæredygtig vækst 2021 og det ledsagende arbejdsdokument samt alle ajourføringer heraf.

(6)  Det betyder nærmere bestemt, at målet om tilpasning af klimaændringer kan blive væsentligt skadet ved enten i) ikke at tilpasse en aktivitet efter de negative virkninger af klimaændringer, hvis aktiviteten risikerer at blive påvirket heraf (f.eks. en bygning i et oversvømmelsestruet område), eller ved ii) en uhensigtsmæssig tilpasning, når der udarbejdes løsninger, som beskytter ét område (»mennesker, naturen eller aktiver«), men til gengæld øger risikoen i andre områder (såsom at bygge et dige rundt om et jordstykke i et oversvømmelsesområde, som blot leder skaden videre til et nærliggende jordstykke, der ikke er beskyttet).

(7)  I henhold til artikel 14 (»Støtteberettigelse«) i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten skal »[g]enopretnings- og resiliensplaner, der er berettiget til finansiering under denne facilitet, [...] indeholde foranstaltninger til gennemførelse af reformer og offentlige investeringer«.

(8)  I forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten foretages DNSH-vurderingen for hver enkelt foranstaltning, hvorimod der i klassificeringsforordningens artikel 17 (»Væsentlig skade på miljømål«) henvises til »økonomiske aktiviteter«. Inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten er en foranstaltning (dvs. en investering eller en reform) et indgreb, som kan bestå i en økonomisk aktivitet, eller som kan udløse (ændringer af) en økonomisk aktivitet. Derfor fortolkes »økonomiske aktiviteter« som omhandlet i klassificeringsforordningens artikel 17 med henblik på genopretnings- og resiliensfaciliteten som »foranstaltninger« i denne vejeledning.

(9)  I den forstand adskiller omfanget af de aktiviteter, der er omfattet af DNSH-vurderingen i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, sig fra og rækker langt videre, end hvad der er tilfældet under klassificeringsforordningen, som har til formål at udpege miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter. Sidstnævnte forordning klassificerer således og fastsætter kriterier for miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter, som yder et væsentligt bidrag til de miljømål, der er anført i artikel 10-15 i nævnte forordning, og som ikke væsentligt skader disse mål. Den har således et andet formål end forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, som sigter mod at påvise, at en bred række foranstaltninger ikke væsentligt skader nogen af miljømålene.

(10)  F.eks. kan en reform, der kan medføre øget finansiering til fossile brændsler gennem statsejede banker og finansielle institutioner eller en stigning i den eksplicitte eller implicitte støtte til fossile brændsler, anses for at indebære en risiko for at gøre væsentlig skade på målene om modvirkning af klimaændringer samt forebyggelse og bekæmpelse af forurening. Sådanne overvejelser skal indgå i DNSH-vurderingen.

(11)  For at give et billede af, hvor stort et bidrag en foranstaltning yder til de overordnede klimamål i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, og beregne, hvor stor en andel af de samlede udgifter i planen, der er afsat til klimaet, bør medlemsstaterne anvende den metode samt de interventionsområder og de dertil hørende koefficienter for klimarelaterede udgifter, der er fastsat i metoden til overvågning af klimarelaterede udgifter, som er knyttet som bilag til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Hvis Kommissionen ikke har godkendt medlemsstatens foreslåede interventionsområde og koefficient, vil foranstaltningen ikke blive anset for automatisk at overholde DNSH-princippet for det/de pågældende mål, og der vil stadig skulle foretages en vurdering.

(12)  F.eks. kan en støtte-/fornyelsesordning til erstatning af udrangeret rullende materiel med nuludstødningstog være omfattet af denne kategori.

(13)  Den fremgangsmåde, der beskrives i dette afsnit, kan ikke anvendes for foranstaltninger, der vægtes med en koefficient på 40 %. For sådanne foranstaltninger skal medlemsstaterne redegøre for, hvorfor foranstaltningen anses for at overholde DNSH-princippet, idet der tages hensyn til de generelle principper i resten af dette vejledende dokument (f.eks. vil medlemsstaterne skulle bekræfte, at der ikke benyttes fossile brændsler, eller at kriterierne i bilag III er opfyldt for målet om modvirkning af klimaændringer). Hvis foranstaltninger, der vægtes med en koefficient på 40 %, ikke har nogen eller kun har en ubetydelig forventet indvirkning på et bestemt miljømål, eller hvis de »bidrager væsentligt« til et bestemt miljømål efter klassificeringsforordningen, kan medlemsstaterne stadig bruge den forenklede fremgangsmåde for det pågældende miljømål (jf. første og tredje afsnit i afsnit 2.2).

(14)  I klassificeringsforordningens artikel 10-16 defineres begrebet »væsentligt bidrag« for hvert af de seks miljømål samt begrebet »mulighedsskabende aktiviteter«. For at medlemsstaterne kan anvende den forenklede fremgangsmåde, skal de kunne påvise, at foranstaltningen »bidrager væsentligt« til et eller flere af miljømålene i henhold til klassificeringsforordningens artikel 10-16 (se også afsnit 2.5).

(15)  Denne mulighed er særlig relevant for aktiviteter, der udpeges som ydende et væsentligt bidrag til et af miljømålene i klassificeringsforordningen, men som ikke måles til at støtte klima- eller miljømålene 100 % ifølge metoden til overvågning af klimarelaterede udgifter, der er knyttet som bilag til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. På området for modvirkning af klimaændringer omfatter disse aktiviteter eksempelvis: bestemte lette lav- og nulemissionskøretøjer, bestemte nul- eller lavemissionsfartøjer til transport ad vandveje, bestemte tunge lav- og nulemissionskøretøjer, eltransmissions- og -distributionsinfrastruktur, brinttransmissions- og -distributionsnet, bestemte affaldshåndteringsaktiviteter (f.eks. særskilt indsamlet ikkefarligt affald, der sorteres ved kilden og forberedes med henblik på genbrug/genanvendelse) og banebrydende forskning, udvikling og innovation inden for den cirkulære økonomi.

(16)  En miljøvurdering er en procedure til at sikre, at planers/programmers/projekters miljømæssige konsekvenser tages i betragtning, før beslutningen træffes. Der kan foretages miljøvurderinger af individuelle projekter, f.eks. opførelse af en dæmning, en motorvej, en lufthavn eller en fabrik, på grundlag af direktiv 2011/92/EU (en såkaldt miljøkonsekvensvurdering — VVM-direktivet) eller af offentlige planer eller programmer på grundlag af direktiv 2001/42/EF (en såkaldt strategisk miljøvurdering — SMV-direktivet).

(17)  Hvis en VVM omfatter en vurdering af indvirkningen på vand som omhandlet i direktiv 2000/60/EF, og der er taget hensyn til de identificerede risici i udformningen af foranstaltningen.

(18)  Dette berører ikke yderligere vurderinger, som er påkrævet i henhold til direktiv 2009/147/EF og 92/43/EØF, hvis aktionen finder sted i eller tæt på områder med udsat biodiversitet (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder).

(19)  Samtidig fritager DNSH-vurderingen ikke medlemsstaterne for pligten til at foretage en VVM, en SMV eller bæredygtighedsvurdering/klima-/miljøsikring, hvis dette er påkrævet i henhold til gældende EU-lovgivning, såsom i forbindelse med projekter, der finansieres af InvestEU eller Connecting Europe-faciliteten.

(20)  F.eks. kræves der en VVM i forbindelse med opførelsen af råolieraffinaderier eller kulfyrede varmekraftværker samt ved projekter vedrørende udvinding af råolie eller naturgas. Denne type foranstaltninger vil imidlertid ikke overholde DNSH-princippet i forbindelse med målet om modvirkning af klimaændringer i klassificeringsforordningens artikel 17 (»Væsentlig skade på miljømål«), hvoraf det fremgår, at en aktivitet medfører væsentlig skade, hvis den »fører til betydelige drivhusgasemissioner«. Således gælder det også, at selv om der kræves en VVM i forbindelse med opførelsen af en ny lufthavn, vil denne lufthavn ikke nødvendigvis overholde DNSH-princippet i forbindelse med modvirkning af klimaændringer, idet kun foranstaltninger vedrørende lavemissionslufthavnsinfrastruktur såsom investeringer i energieffektive lufthavnsbygninger, opgraderinger af lufthavnsinfrastruktur på stedet med henblik på tilkobling til vedvarende energinet og tilhørende tjenester kan ventes at overholde princippet.

(21)  Denne tilgang følger klassificeringsforordningens artikel 17 (»Væsentlig skade på miljømål«), i henhold til hvilken der skal tages hensyn til miljøvirkningen af aktiviteten samt af de produkter og tjenester, der er knyttet til denne aktivitet, unde hele deres livcyklus.

(22)  I praksis betyder det, at det ikke er nødvendigt at foretage livscyklusanalyser med fokus på karakteristika eller konsekvenser (f.eks. de indirekte miljøvirkninger af teknologiske, økonomiske eller sociale ændringer som følge af foranstaltningen). Dokumentation fra eksisterende livscyklusanalyser kan dog bruges til at underbygge DNSH-vurderingen.

(23)  Denne fremgangsmåde anvendes navnlig for foranstaltninger under genopretnings- og resiliensfaciliteten, som vedrører offentlige investeringer, eller som indebærer offentlige udgifter. For foranstaltninger, der vedrører gennemførelsen af reformer, bør DNHS-vurderingen i reglen foretages i forhold til status quo, før foranstaltningen blev gennemført.

(24)  Denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med logikken i klassificeringsforordningen: I henhold til udkastet til delegeret retsakt bygger adskillige af de tekniske screeningkriterier vedrørende DNHS-princippet på abolutte kriterier såsom bestemte emissionslofter (f.eks. CO2-lofter for tilpasningsløsninger i forbindelse med elproduktionsaktiviteter eller personbiler). Denne fremgangsmåde understøttes yderligere af forsigtighedsprincippet, som er et af de ledende principper i miljølovgivningen i EU, herunder klassificeringsforordningen (betragtning 40 og artikel 19, stk. 1, litra f)), og kommer af det forhold, at miljøskader skal ses ud fra et absolut perspektiv og ikke relativt set (f.eks. global opvarmning opstår som følge af det absolutte niveau af mængden af drivhusgasemissioner).

(25)  For at påvise at et alternativ med lav miljøpåvirkning ikke er økonomisk gennemførligt, skal medlemsstaterne tage hensyn til omkostningerne gennem hele foranstaltningens levetid. Disse omkostninger omfatter negative miljøeksternaliteter og fremtidige investeringsbehov i forbindelse med overgangen til et alternativ med lav miljøpåvirkning eller med at undgå fastlåsningseffekter og hindringer af udviklingen og anvendelsen af alternative med lavere indvirkning.

(26)  Klassificeringsforordningens betragtning 39 og 41 samt dens artikel 10, stk. 2, indeholder en definition af »omstillingsaktiviteter«. De betingelser, der beskrives her, er udledt af denne definition, men er ikke de samme, eftersom klassificeringsforordningen fastsætter kriterier for omstillingsaktiviteter, der yder et væsentligt bidrag, mens nærværende vejledning alene indeholder kriterier for DNSH-princippet, og den gælder derfor for et bredere sæt foranstaltninger og tager udgangspunkt i en anden substanstest.

(27)  Denne fremgangsmåde, og DNSH-vurderingen generelt, berører ikke andre spørgsmål, der skal tages med i betragtning i vurderingen af foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne, herunder spørgsmål vedrørende statsstøttekontrol, overensstemmelse med andre EU-fonde og mulig fortrængning af private investeringer. Hvad angår navnlig foranstaltninger til støtte for aktiviteter, der er omfattet af EU's emissionshandelssystem (ETS), bør der for ikke at forvrænge markedssignalerne og i overensstemmelse med tilgangen under Fonden for Retfærdig Omstilling generelt ikke ydes støtte gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten til aktiviteter med forventede CO2-ækvivalente emissioner, som ikke er væsentligt lavere end de relevante benchmarks, der er fastlagt for gratis tildeling af kvoter.

(28)  I de tilfælde hvor selv de bedst tilgængelige niveauer for miljøpræstationer stadig fører til miljømæssigt skadelige fastlåsningseffekter, bør medlemsstaterne overveje muligheden for at gennemføre foranstaltninger til støtte for forskning og udvikling af alternativer med lavere indvirkning, jf. interventionsområde 022 og 023 i metoden til overvågning af klimarelaterede udgifter, der er knyttet som bilag til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

(29)  Mål og delmål, herunder vedrørende overholdelse af DNSH-princippet, er ligesom alle andre mål og delmål underlagt artikel 19a i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (»Regler for udbetalinger, suspension og opsigelse af aftaler om finansielle bidrag og lånestøtte«).

(30)  Jf. betragtning 11b i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

(31)  I henhold til klassificeringsforordningens artikel 3, litra d), (»Kriterier for miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter«) har Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med detaljerede tekniske screeningskriterier (kvantitative og/eller kvalitative kriterier), som fastsætter betingelserne for, hvornår en bestemt økonomisk aktivitet i) kan kvalificeres som ydende et væsentligt bidrag til et af de seks miljømål og ii) anses for ikke at gøre væsentlig skade på nogen af miljømålene. Indtil videre er der blevet offentliggjort en delegeret retsakt om modvirkning af klimaændringer og tilpasning til klimaændringer med henblik på høring. Teksten kan findes på: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12302-Climate-change-mitigation-and-adaptation-taxonomy#ISC_WORKFLOW.

---

BILAG I

DNSH-tjekliste

1.   Del 1 — Medlemsstaterne bør gennemgå de seks miljømål for at udpege dem, der kræver en grundig vurdering. Angiv for hver foranstaltning, hvilke af nedenstående miljømål som fastsat i klassificeringsforordningens artikel 17 (»Væsentlig skade på miljømål«) der kræver en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen:

| Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen | Ja | Nej | Begrundelse for valg af »Nej« |
| --- | --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer | | | |
| Tilpasning til klimaændringer | | | |
| Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer | | | |
| Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald | | | |
| Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord | | | |
| Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer | | | |

Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen

Ja

Nej

Begrundelse for valg af »Nej«

Modvirkning af klimaændringer

Tilpasning til klimaændringer

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer

Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

2.   Del 2 — Medlemsstaterne bør fremlægge en grundig DNSH-vurdering for de miljømål, der kræver det.
  Svar for hver foranstaltning på spørgsmålene nedenfor, såfremt der kræves en grundig vurdering i henhold til det tilsvarende spørgsmål i del 1.

| Spørgsmål | Nej | Udførlig begrundelse |
| --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til betydelige drivhusgasemissioner? | | |
| Tilpasning til klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til en øget negativ indvirkning på det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve foranstaltningen eller på mennesker, naturen eller aktiver? | | |
| Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer: Forventes foranstaltningen at skade:






  i) | en god tilstand eller et godt økologisk potentiale for vandområder, herunder overfladevand og grundvand, eller |

Spørgsmål

Nej

Udførlig begrundelse

Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til betydelige drivhusgasemissioner?

Tilpasning til klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til en øget negativ indvirkning på det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve foranstaltningen eller på mennesker, naturen eller aktiver?

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer: Forventes foranstaltningen at skade:

i)

en god tilstand eller et godt økologisk potentiale for vandområder, herunder overfladevand og grundvand, eller

| ii) | en god miljøtilstand for havområder? |
| --- | --- |

ii)

en god miljøtilstand for havområder?

Overgang til en cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald: Forventes foranstaltningen at:

| i) | føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald, eller |
| --- | --- |

i)

føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald, eller

| ii) | føre til betydelig ineffektivitet i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer (1) på et hvilket som helst tidspunkt i dens livscyklus, som ikke mindskes ved hjælp af passende foranstaltninger (2), eller |
| --- | --- |

ii)

føre til betydelig ineffektivitet i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer (1) på et hvilket som helst tidspunkt i dens livscyklus, som ikke mindskes ved hjælp af passende foranstaltninger (2), eller

| iii) | forårsage betydelig og langvarig skade på miljøet i forbindelse med den cirkulære økonomi (3)? |
| --- | --- |

iii)

forårsage betydelig og langvarig skade på miljøet i forbindelse med den cirkulære økonomi (3)?

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening: Forventes foranstaltningen at føre til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer (4) til luft, vand eller jord?

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer: Forventes foranstaltningen at:

| i) | skade økosystemers gode tilstand (5) og modstandsdygtighed væsentligt eller |
| --- | --- |

i)

skade økosystemers gode tilstand (5) og modstandsdygtighed væsentligt eller

| ii) | skade bevaringsstatussen for levesteder og arter, herunder levesteder og arter af interesse for Unionen? |
| --- | --- |

ii)

skade bevaringsstatussen for levesteder og arter, herunder levesteder og arter af interesse for Unionen?

---

(1)  Naturressourcer omfatter energi, materialer, metaller, vand, biomasse, luft og jord.

(2)  For eksempel kan ineffektiviteten mindskes ved i væsentlig grad at øge produkters holdbarhed, reparationsmuligheder, opgraderingsmuligheder og genbrugsmuligheder eller ved at mindske ressourceanvendelsen betydeligt gennem udformning og materialevalg og lette nye anvendelsesmuligheder, demontering og dekonstruktion, navnlig for at mindske brugen af byggematerialer og fremme genbrug af byggematerialer. Ineffektiviteten kan også mindskes ved at omstille til »produkt som en tjenesteydelse«-forretningsmodeller og cirkulære værdikæder med henblik på at bibeholde produkter, komponenter og materialer på deres højeste nytte- og værdiniveau længst muligt. Dette indebærer også en væsentlig reduktion af indholdet af farlige stoffer i materialer og produkter, herunder ved at erstatte dem med sikrere alternativer. Derudover indebærer det en væsentlig reduktion af fødevareaffald inden for produktion, forarbejdning, fremstilling eller distribution af fødevarer.

(3)  Se betragtning 27 i klassificeringsforordningen for yderligere oplysninger om målet om cirkulær økonomi.

(4)  Forurenende stof vil sige et stof, en rystelse, varme, støj, lys eller en anden kontaminant i luft, vand eller jord, der kan skade menneskers sundhed eller miljøet.

(5)  I henhold til klassificeringsforordningens artikel 2, nr. 16), betyder »god tilstand«»i forhold til et økosystem, at økosystemet er i god fysisk, kemisk og biologisk tilstand eller af en god fysisk, kemisk og biologisk kvalitet med evne til at reproducere eller genoprette sig selv, i hvilken tilstand artssammensætningen, økosystemets opbygning og økologiske funktioner ikke forringes«.

---

BILAG II

Dokumentation for den grundige DNSH-vurdering i tjeklistens del 2

Når medlemsstaterne i overensstemmelse med tjeklistens del 2 (se afsnit 3) foretager en grundig DNSH-vurdering af en foranstaltning, kan de støtte sig til nedenstående (ikkeudtømmende) liste over dokumentation. Kommissionen stiller denne liste til rådighed for at gøre det lettere for medlemsstaterne at vurdere hvert enkelt tilfælde som led i den grundige vurdering i tjeklistens del 2. Det er frivilligt at anvende listen, men medlemsstaterne kan bruge den som supplement til de generelle spørgsmål i tjeklistens del 2 til at finde frem til, hvilken type dokumentation der kan understøtte deres begrundelse for, at en foranstaltning overholder DNSH-princippet.

Tværgående dokumentation

| — | De relevante bestemmelser i EU's miljølovgivning (navnlig miljøvurderinger) er overholdt, og der er udstedt relevante tilladelser/godkendelser. |
| --- | --- |

—

De relevante bestemmelser i EU's miljølovgivning (navnlig miljøvurderinger) er overholdt, og der er udstedt relevante tilladelser/godkendelser.

| — | Foranstaltningen omfatter elementer, der forpligter virksomhederne til at indføre et anerkendt miljøledelsessystem såsom EMAS (eller alternativt ISO 14001 eller tilsvarende) eller anvender og/eller fremstiller varer eller tjenesteydelser, der er blevet tildelt et EU-miljømærke (1) eller et andet type I-miljømærke (2). |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen omfatter elementer, der forpligter virksomhederne til at indføre et anerkendt miljøledelsessystem såsom EMAS (eller alternativt ISO 14001 eller tilsvarende) eller anvender og/eller fremstiller varer eller tjenesteydelser, der er blevet tildelt et EU-miljømærke (1) eller et andet type I-miljømærke (2).

| — | Foranstaltningen vedrører gennemførelsen af bedste miljøpraksis eller opnåelsen af de benchmarks for højeste kvalitet, som er fastsat i de sektorreferencedokumenter (3), der er vedtaget i henhold til artikel 46, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS). |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen vedrører gennemførelsen af bedste miljøpraksis eller opnåelsen af de benchmarks for højeste kvalitet, som er fastsat i de sektorreferencedokumenter (3), der er vedtaget i henhold til artikel 46, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS).

| — | I forbindelse med offentlige investeringer overholder foranstaltningen kriterierne for grønne offentlige indkøb (4). |
| --- | --- |

—

I forbindelse med offentlige investeringer overholder foranstaltningen kriterierne for grønne offentlige indkøb (4).

| — | I forbindelse med infrastrukturinvesteringer blev investeringen underlagt en klima- og miljøsikring. |
| --- | --- |

—

I forbindelse med infrastrukturinvesteringer blev investeringen underlagt en klima- og miljøsikring.

Modvirkning af klimaændringer

| — | En foranstaltning inden for et område, der ikke er omfattet af ETS-benchmarks, er forenelig med opfyldelsen af målet om at reducere drivhusgasemissionerne senest i 2030 og målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050. |
| --- | --- |

—

En foranstaltning inden for et område, der ikke er omfattet af ETS-benchmarks, er forenelig med opfyldelsen af målet om at reducere drivhusgasemissionerne senest i 2030 og målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050.

| — | En foranstaltning til fremme af elektrificering suppleres af dokumentation for, at energimikset i overensstemmelse med målene om at reducere drivhusgasemissionerne senest i 2030 og 2050 er på vej mod dekarbonisering, og ledsages af øget produktion fra vedvarende kilder. |
| --- | --- |

—

En foranstaltning til fremme af elektrificering suppleres af dokumentation for, at energimikset i overensstemmelse med målene om at reducere drivhusgasemissionerne senest i 2030 og 2050 er på vej mod dekarbonisering, og ledsages af øget produktion fra vedvarende kilder.

Tilpasning til klimaændringer

| — | Der er foretaget en rimelig vurdering af klimarisikoen. |
| --- | --- |

—

Der er foretaget en rimelig vurdering af klimarisikoen.

| — | Hvis en investering overstiger 10 mio. EUR, er der foretaget eller planlagt en vurdering af klimasårbarheden og -risici (5) for at finde frem til, vurdere og gennemføre relevante tilpasningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Hvis en investering overstiger 10 mio. EUR, er der foretaget eller planlagt en vurdering af klimasårbarheden og -risici (5) for at finde frem til, vurdere og gennemføre relevante tilpasningsforanstaltninger.

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer

| — | I overensstemmelse med kravene i vandrammedirektivet og en vandområdeplan er risici for miljøforringelse i forbindelse med bevarelse af vandkvaliteten og forebyggelse af vandstress blevet udpeget og imødegået. |
| --- | --- |

—

I overensstemmelse med kravene i vandrammedirektivet og en vandområdeplan er risici for miljøforringelse i forbindelse med bevarelse af vandkvaliteten og forebyggelse af vandstress blevet udpeget og imødegået.

| — | En foranstaltning vedrørende kyst- og havmiljøet udelukker eller hindrer ikke permanent opnåelsen af en god miljøtilstand som defineret i havstrategirammedirektivet inden for den pågældende havregion eller subregion eller i andre medlemsstaters havområder. |
| --- | --- |

—

En foranstaltning vedrørende kyst- og havmiljøet udelukker eller hindrer ikke permanent opnåelsen af en god miljøtilstand som defineret i havstrategirammedirektivet inden for den pågældende havregion eller subregion eller i andre medlemsstaters havområder.

| — | Foranstaltningen påvirker ikke i væsentlig grad i) berørte vandområder (og hindrer ikke det specifikke vandområde, som den vedrører, eller andre vandområder i samme vandløbsopland i at opnå en god tilstand eller godt potentiale i overensstemmelse med kravene i vandrammedirektivet) eller ii) beskyttede habitater og arter, der er direkte afhængige af vand. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen påvirker ikke i væsentlig grad i) berørte vandområder (og hindrer ikke det specifikke vandområde, som den vedrører, eller andre vandområder i samme vandløbsopland i at opnå en god tilstand eller godt potentiale i overensstemmelse med kravene i vandrammedirektivet) eller ii) beskyttede habitater og arter, der er direkte afhængige af vand.

Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald

| — | Foranstaltningen er i overensstemmelse med den relevante nationale eller regionale affaldshåndteringsplan og program for affaldsforebyggelse, jf. artikel 28 i direktiv 2008/98/EF som ændret ved direktiv (EU) 2018/851, og, hvis en sådan forefindes, den relevante nationale, regionale eller lokale strategi for den cirkulære økonomi. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen er i overensstemmelse med den relevante nationale eller regionale affaldshåndteringsplan og program for affaldsforebyggelse, jf. artikel 28 i direktiv 2008/98/EF som ændret ved direktiv (EU) 2018/851, og, hvis en sådan forefindes, den relevante nationale, regionale eller lokale strategi for den cirkulære økonomi.

| — | Foranstaltningen er i overensstemmelse med principperne om bæredygtige produkter og affaldshierarkiet med hovedvægt på affaldsforebyggelse. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen er i overensstemmelse med principperne om bæredygtige produkter og affaldshierarkiet med hovedvægt på affaldsforebyggelse.

| — | Foranstaltningen sikrer ressourceeffektivitet for de vigtigste ressourcer, der anvendes. Ineffektivitet (6) i anvendelsen af ressourcer afhjælpes ved bl.a. at sikre, at produkter, bygninger og aktiver anvendes effektivt og er holdbare. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen sikrer ressourceeffektivitet for de vigtigste ressourcer, der anvendes. Ineffektivitet (6) i anvendelsen af ressourcer afhjælpes ved bl.a. at sikre, at produkter, bygninger og aktiver anvendes effektivt og er holdbare.

| — | Foranstaltningen sikrer en effektiv og virkningsfuld særskilt indsamling af affald ved kilden, og at de kildesorterede fraktioner sendes til forberedelse med henblik på genbrug eller genanvendelse. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen sikrer en effektiv og virkningsfuld særskilt indsamling af affald ved kilden, og at de kildesorterede fraktioner sendes til forberedelse med henblik på genbrug eller genanvendelse.

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

| — | Foranstaltningen er i overensstemmelse med eksisterende globale, nationale, regionale eller lokale planer for nedbringelse af forurening. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen er i overensstemmelse med eksisterende globale, nationale, regionale eller lokale planer for nedbringelse af forurening.

| — | Foranstaltningen er i overensstemmelse med de relevante konklusioner om bedste tilgængelige teknik (BAT) eller med referencedokumenterne om bedste tilgængelige teknik (BREF) (7) i sektoren. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen er i overensstemmelse med de relevante konklusioner om bedste tilgængelige teknik (BAT) eller med referencedokumenterne om bedste tilgængelige teknik (BREF) (7) i sektoren.

| — | Der vil blive indført alternativer til anvendelsen af farlige stoffer (8). |
| --- | --- |

—

Der vil blive indført alternativer til anvendelsen af farlige stoffer (8).

| — | Foranstaltningen er i overensstemmelse med bæredygtig anvendelse af pesticider (9). |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen er i overensstemmelse med bæredygtig anvendelse af pesticider (9).

| — | Foranstaltningen er i overensstemmelse med bedste praksis for bekæmpelse af antimikrobiel resistens (10). |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen er i overensstemmelse med bedste praksis for bekæmpelse af antimikrobiel resistens (10).

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

| — | Foranstaltningen er i overensstemmelse med afbødningshierarkiet (11) og andre relevante krav i habitatdirektivet og fugledirektivet. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen er i overensstemmelse med afbødningshierarkiet (11) og andre relevante krav i habitatdirektivet og fugledirektivet.

| — | Der er foretaget en miljøkonsekvensvurdering, og konklusionerne er blevet gennemført. |
| --- | --- |

—

Der er foretaget en miljøkonsekvensvurdering, og konklusionerne er blevet gennemført.

---

(1)  EU-miljømærkeordningen er oprettet ved forordning (EF) nr. 66/2010. Listen over produktgrupper, for hvilke der er fastsat EU-miljømærkekriterier, findes på: https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html.

(2)  Type I-miljømærkerne er fastsat i ISO 14024:2018-standarden.

(3)  Findes på: https://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm.

(4)  Europa-Kommissionen har for en lang række produktgrupper fastsat EU's kriterier for grønne offentlige indkøb: https://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm.

(5)  Medlemsstaterne opfordres til at gøre brug af Kommissionens vejledning om bæredygtighedskontrol af investeringer inden for rammerne af InvestEU, herunder vejledningen om klimasikring af infrastruktur 2021-2027. Medlemsstaterne kan dog anvende deres egne kriterier og markører til kontrol af bæredygtighed, forudsat at de er baseret på EU's klimamål, og at de bidrager væsentligt til de klima- og miljømål, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088.

(6)  Se fodnote 2 i bilag I til denne vejledning.

(7)  Denne type dokumentation anvendes for aktiviteter, der er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2010/75/EU (»direktivet om industrielle emissioner«). Listen over tilgængelige BAT-konklusioner og BREF-dokumenter findes på: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference.

(8)  Dette spørgsmål vedrører forebyggelse og bekæmpelse af forurening fra industrielle aktiviteter. I artikel 3, stk. 18, i direktiv 2010/75/EU (»direktivet om industrielle emissioner«) defineres farlige stoffer som: »stoffer eller blandinger som defineret i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger«. Derudover fastsættes følgende i artikel 58 i direktivet om industrielle emissioner: »Stoffer eller blandinger, som på grund af deres indhold af flygtige organiske forbindelser klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske efter forordning (EF) nr. 1272/2008 (EF) har fået tildelt eller bør tildeles faresætningerne H340, H350, H350i, H360D eller H360F, skal så vidt muligt snarest erstattes af mindre skadelige stoffer eller blandinger«.

(9)  Som fastsat i direktiv 2009/128/EF om bæredygtig anvendelse af pesticider.

(10)  Rådets konklusioner om de næste skridt hen imod at gøre EU til forbillede for bedste praksis i bekæmpelsen af antimikrobiel resistens (2019/C 214/01).

(11)  I overensstemmelse med den metodiske vejledning om bestemmelserne i artikel 6, stk. 3 og 4, i habitatdirektivet 92/43/EØF.

---

BILAG III

Særlige betingelser for opfyldelsen af genopretnings- og resiliensfacilitetens DNSH-mål om at modvirke klimaændringer for foranstaltninger vedrørende el- og/eller varmeproduktion, der anvender naturgas, samt den dermed forbundne transmissions- og distributionsinfrastruktur

| — | Der kan undtagelsesvist ydes støtte fra sag til sag til foranstaltninger vedrørende naturgasbaseret el- og/eller varmeproduktion i medlemsstater, der står over for betydelige udfordringer i forbindelse med omstillingen væk fra kulstofintensive energikilder, forudsat at denne støtte bidrager til at nå EU's dekarboniseringsmål for 2030 og 2050, og at:






  — | foranstaltningerne vedrører fremtidssikret, fleksibel og effektiv gasfyret elproduktion eller gasfyret kombineret varme- og elproduktion, hvis drivhusemissioner ligger under 250 g CO2/kWh i anlæggets levetid
  eller |
| --- | --- | --- |

—

Der kan undtagelsesvist ydes støtte fra sag til sag til foranstaltninger vedrørende naturgasbaseret el- og/eller varmeproduktion i medlemsstater, der står over for betydelige udfordringer i forbindelse med omstillingen væk fra kulstofintensive energikilder, forudsat at denne støtte bidrager til at nå EU's dekarboniseringsmål for 2030 og 2050, og at:

—

foranstaltningerne vedrører fremtidssikret, fleksibel og effektiv gasfyret elproduktion eller gasfyret kombineret varme- og elproduktion, hvis drivhusemissioner ligger under 250 g CO2/kWh i anlæggets levetid

eller

| — | foranstaltningerne vedrører fremtidssikret, fleksibel og effektiv gasfyret elproduktion eller gasfyret kombineret varme- og elproduktion, der gør det muligt at anvende vedvarende og kulstoffattige gasser, og:






  — | genopretnings- og resiliensplanen omfatter troværdige planer eller tilsagn om øget anvendelse af vedvarende og kulstoffattige gasser, og |
| --- | --- | --- |

—

foranstaltningerne vedrører fremtidssikret, fleksibel og effektiv gasfyret elproduktion eller gasfyret kombineret varme- og elproduktion, der gør det muligt at anvende vedvarende og kulstoffattige gasser, og:

—

genopretnings- og resiliensplanen omfatter troværdige planer eller tilsagn om øget anvendelse af vedvarende og kulstoffattige gasser, og

| — | foranstaltningerne fører til, at et betydeligt mere kulstofintensivt kraftværk og/eller varmeproduktionsanlæg (på grundlag af f.eks. kul, brunkul eller olie) med mindst samme kapacitet lukkes, hvilket fører til et betydeligt fald i drivhusgasemissionerne, og |
| --- | --- |

—

foranstaltningerne fører til, at et betydeligt mere kulstofintensivt kraftværk og/eller varmeproduktionsanlæg (på grundlag af f.eks. kul, brunkul eller olie) med mindst samme kapacitet lukkes, hvilket fører til et betydeligt fald i drivhusgasemissionerne, og

| — | den pågældende medlemsstat kan påvise, at den følger en troværdig kurs med hensyn til at øge andelen af vedvarende energi og nå dens 2030-mål for vedvarende energi, og |
| --- | --- |

—

den pågældende medlemsstat kan påvise, at den følger en troværdig kurs med hensyn til at øge andelen af vedvarende energi og nå dens 2030-mål for vedvarende energi, og

| — | genopretnings- og resiliensplanen omfatter konkrete reformer og investeringer, der skal føre til en øget andel af vedvarende energi. |
| --- | --- |

—

genopretnings- og resiliensplanen omfatter konkrete reformer og investeringer, der skal føre til en øget andel af vedvarende energi.

| — | Der kan undtagelsesvist ydes støtte til foranstaltninger vedrørende naturgasbaserede produktionsanlæg i fjernvarme- og fjernkølesystemer, hvis anlægget opfylder kravene til »effektiv fjernvarme og fjernkøling« (som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU) og opfylder betingelserne for naturgasbaseret varme- og elproduktion som beskrevet i første punkt i dette bilag. |
| --- | --- |

—

Der kan undtagelsesvist ydes støtte til foranstaltninger vedrørende naturgasbaserede produktionsanlæg i fjernvarme- og fjernkølesystemer, hvis anlægget opfylder kravene til »effektiv fjernvarme og fjernkøling« (som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU) og opfylder betingelserne for naturgasbaseret varme- og elproduktion som beskrevet i første punkt i dette bilag.

| — | Der kan undtagelsesvist ydes støtte til foranstaltninger vedrørende fjernvarme- og fjernkølenet, der får varme/køling fra anlæg, der anvender naturgas, hvis:






  — | de er en del af effektive fjernvarme- og fjernkølesystemer (som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU), som får varme/køling fra eksisterende anlæg, der opfylder betingelserne for naturgasbaseret varme- og elproduktion som beskrevet i første punkt
  eller |
| --- | --- | --- |

—

Der kan undtagelsesvist ydes støtte til foranstaltninger vedrørende fjernvarme- og fjernkølenet, der får varme/køling fra anlæg, der anvender naturgas, hvis:

—

de er en del af effektive fjernvarme- og fjernkølesystemer (som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU), som får varme/køling fra eksisterende anlæg, der opfylder betingelserne for naturgasbaseret varme- og elproduktion som beskrevet i første punkt

eller

| — | investeringerne i kraftvarmeværket påbegyndes senest tre år efter moderniseringen af nettet, har til formål at gøre hele systemet effektivt (som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU) og opfylder betingelserne for naturgasbaseret varme- og elproduktion som beskrevet i første punkt. |
| --- | --- |

—

investeringerne i kraftvarmeværket påbegyndes senest tre år efter moderniseringen af nettet, har til formål at gøre hele systemet effektivt (som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU) og opfylder betingelserne for naturgasbaseret varme- og elproduktion som beskrevet i første punkt.

| — | Der kan ydes støtte til foranstaltninger vedrørende transmissions- og distributionsinfrastruktur for gasformige brændstoffer, hvis de på opførelsestidspunktet gør det muligt at transportere (og/eller lagre) vedvarende gasser og kulstoffattige gasser. |
| --- | --- |

—

Der kan ydes støtte til foranstaltninger vedrørende transmissions- og distributionsinfrastruktur for gasformige brændstoffer, hvis de på opførelsestidspunktet gør det muligt at transportere (og/eller lagre) vedvarende gasser og kulstoffattige gasser.

| — | Der kan undtagelsesvist ydes støtte fra sag til sag til foranstaltninger vedrørende naturgasbaserede kedler og varmesystemer (og dermed forbundet distributionsinfrastruktur), hvis:






  — | de enten er i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i rammeforordning (EU) 2017/1369 (1) om energimærkning eller er ved at blive installeret i bygninger, der indgår i et bredere energieffektivitets- eller bygningsrenoveringsprogram i overensstemmelse med langsigtede renoveringsstrategier inden for rammerne af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne, som vil føre til en væsentlig forbedring af den energimæssige ydeevne, og |
| --- | --- | --- |

—

Der kan undtagelsesvist ydes støtte fra sag til sag til foranstaltninger vedrørende naturgasbaserede kedler og varmesystemer (og dermed forbundet distributionsinfrastruktur), hvis:

—

de enten er i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i rammeforordning (EU) 2017/1369 (1) om energimærkning eller er ved at blive installeret i bygninger, der indgår i et bredere energieffektivitets- eller bygningsrenoveringsprogram i overensstemmelse med langsigtede renoveringsstrategier inden for rammerne af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne, som vil føre til en væsentlig forbedring af den energimæssige ydeevne, og

| — | fører til et betydeligt fald i drivhusgasemissionerne og |
| --- | --- |

—

fører til et betydeligt fald i drivhusgasemissionerne og

| — | fører til en betydelig forbedring af miljøet (hovedsagelig som følge af nedbringelse af forurening) og folkesundheden, navnlig inden for områder, hvor EU's luftkvalitetsnormer i direktiv 2008/50/EU overskrides eller risikerer at blive overskredet, f.eks. i forbindelse med udskiftning af kul- eller oliebaserede varmesystemer og -kedler. |
| --- | --- |

—

fører til en betydelig forbedring af miljøet (hovedsagelig som følge af nedbringelse af forurening) og folkesundheden, navnlig inden for områder, hvor EU's luftkvalitetsnormer i direktiv 2008/50/EU overskrides eller risikerer at blive overskredet, f.eks. i forbindelse med udskiftning af kul- eller oliebaserede varmesystemer og -kedler.

---

(1)  I henhold til artikel 7, stk. 2, i rammeforordningen om energimærkning (forordning (EU) 2017/1369) skal incitamenter fra medlemsstaterne være rettet mod de to bedste af de energieffektivitetsklasser, der omfatter et væsentligt antal produkter, eller bedre klasser, som er fastsat i en delegeret retsakt. For så vidt angår rum- og vandvarmere er apparater, der anvender fossile brændstoffer, generelt ikke omfattet af disse klasser, eventuelt med undtagelse af gasfyrede mikrokraftvarmeapparater.

---

BILAG IV

Eksempler på gennemførelse af DNSH-vurderingen

Dette afsnit indeholder eksempler på hypotetiske foranstaltninger og de generelle elementer, der på grundlag af de to trin i tjeklistens afsnit 3 kan indgå i DNSH-vurderingen. Disse eksempler berører ikke den detaljeringsgrad eller det indhold, der kræves i beskrivelsen af foranstaltningen og den faktiske DNSH-vurdering, der skal udføres i forbindelse med genopretnings- og resiliensplanerne. Den DNSH-vurdering, der i sidste ende kræves, afhænger af hver foranstaltnings art og karakteristika og kan ikke dækkes udtømmende i dette dokument.

Eksempel 1: Energieffektivitetsforanstaltninger i eksisterende bygninger, herunder udskiftning af varme- og kølesystemer

Beskrivelse af foranstaltningen

Investeringer i et bredt program for renovering af bygninger med henblik på at gøre dem mere energieffektive, der fører til en væsentlig forbedring af den energimæssige ydeevne, og som har til formål at renovere eksisterende boligmasser gennem en række energieffektivitetsforanstaltninger såsom isolering, effektive vinduer, udskiftning af varme- og kølesystemer, grønne tage og installation af udstyr til produktion af vedvarende energi (f.eks. solcellepaneler).

Del 1 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen | Ja | Nej | Begrundelse for valg af »Nej« |
| --- | --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer | X | | |
| Tilpasning til klimaændringer | X | | |
| Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer | | X | Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Der er ikke konstateret nogen risici for miljøforringelse med hensyn til bevarelse af vandkvaliteten eller vandstress, da der ikke installeres vandinstallationer eller vandforbrugende apparater. |
| Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald | X | | |
| Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord | X | | |
| Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer | | X | Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Bygningsrenoveringsprogrammet omfatter ikke bygninger i eller tæt på områder med udsat biodiversitet (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder). |

Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen

Ja

Nej

Begrundelse for valg af »Nej«

Modvirkning af klimaændringer

X

Tilpasning til klimaændringer

X

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer

X

Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Der er ikke konstateret nogen risici for miljøforringelse med hensyn til bevarelse af vandkvaliteten eller vandstress, da der ikke installeres vandinstallationer eller vandforbrugende apparater.

Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald

X

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord

X

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

X

Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Bygningsrenoveringsprogrammet omfatter ikke bygninger i eller tæt på områder med udsat biodiversitet (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder).

Del 2 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Spørgsmål | Nej | Udførlig begrundelse |
| --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til betydelige drivhusgasemissioner? | X | Foranstaltningen er støtteberettiget under interventionsområde 025 i bilaget til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med en klimaændringskoefficient på 40 %.
  Foranstaltningen forventes ikke at føre til betydelige drivhusgasemissioner af følgende årsager:






  — | Bygningen er ikke beregnet til udvinding, lagring, transport eller fremstilling af fossile brændstoffer. |

Spørgsmål

Nej

Udførlig begrundelse

Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til betydelige drivhusgasemissioner?

X

Foranstaltningen er støtteberettiget under interventionsområde 025 i bilaget til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med en klimaændringskoefficient på 40 %.

Foranstaltningen forventes ikke at føre til betydelige drivhusgasemissioner af følgende årsager:

—

Bygningen er ikke beregnet til udvinding, lagring, transport eller fremstilling af fossile brændstoffer.

| — | Renoveringsprogrammet har potentiale til at reducere energiforbruget og øge energieffektiviteten og således forbedre de pågældende bygningers energimæssige ydeevne væsentligt og reducere drivhusgasemissionerne betydeligt (se specifikationerne for foranstaltningen på side X i genopretnings- og resiliensplanen og specifikationerne i næste punkt nedenfor). Foranstaltningen vil således bidrage til det årlige nationale mål om at øge energieffektiviteten, der er fastsat i henhold til direktivet om energieffektivitet (2012/27/EU) og de nationalt bestemte bidrag til Parisaftalen om klimaændringer. |
| --- | --- |

—

Renoveringsprogrammet har potentiale til at reducere energiforbruget og øge energieffektiviteten og således forbedre de pågældende bygningers energimæssige ydeevne væsentligt og reducere drivhusgasemissionerne betydeligt (se specifikationerne for foranstaltningen på side X i genopretnings- og resiliensplanen og specifikationerne i næste punkt nedenfor). Foranstaltningen vil således bidrage til det årlige nationale mål om at øge energieffektiviteten, der er fastsat i henhold til direktivet om energieffektivitet (2012/27/EU) og de nationalt bestemte bidrag til Parisaftalen om klimaændringer.

| — | Denne foranstaltning vil føre til en betydelig reduktion af drivhusgasemissionerne, dvs. en anslået reduktion på XX kt drivhusgasemissioner pr. år, hvilket svarer til X % af de nationale drivhusgasemissioner fra boligsektoren (se analysen på side X i genopretnings- og resiliensplanen). |
| --- | --- |

—

Denne foranstaltning vil føre til en betydelig reduktion af drivhusgasemissionerne, dvs. en anslået reduktion på XX kt drivhusgasemissioner pr. år, hvilket svarer til X % af de nationale drivhusgasemissioner fra boligsektoren (se analysen på side X i genopretnings- og resiliensplanen).

| — | Renoveringsprogrammet vil bl.a. omfatte udskiftning af kulfyrede/oliebaserede varmesystemer med kondensationsgaskedler:






  — | Disse kedler svarer til klasse A, hvilket ligger under de to bedste energieffektivitetsklasser, der omfatter et væsentligt antal produkter i denne medlemsstat. Der blev overvejet kulstoffattige og mere effektive alternativer (navnlig varmepumper i klasse A++ og A+), men på grund af arkitekturen i de bygninger, der er omfattet af programmet, kan der ikke installeres fælles varmepumper, og derfor er kondensationsgaskedler i klasse A det bedste teknologisk mulige alternativ. |
| --- | --- | --- |

—

Renoveringsprogrammet vil bl.a. omfatte udskiftning af kulfyrede/oliebaserede varmesystemer med kondensationsgaskedler:

—

Disse kedler svarer til klasse A, hvilket ligger under de to bedste energieffektivitetsklasser, der omfatter et væsentligt antal produkter i denne medlemsstat. Der blev overvejet kulstoffattige og mere effektive alternativer (navnlig varmepumper i klasse A++ og A+), men på grund af arkitekturen i de bygninger, der er omfattet af programmet, kan der ikke installeres fælles varmepumper, og derfor er kondensationsgaskedler i klasse A det bedste teknologisk mulige alternativ.

| — | Desuden er investeringerne i kondensationsgaskedler en del af et bredere program for renovering af bygninger, som har til formål at gøre dem mere energieffektive i overensstemmelse med de langsigtede renoveringsstrategier i direktivet om bygningers energimæssige ydeevne, og som vil føre til en væsentlig forbedring af bygningernes energimæssige ydeevne. |
| --- | --- |

—

Desuden er investeringerne i kondensationsgaskedler en del af et bredere program for renovering af bygninger, som har til formål at gøre dem mere energieffektive i overensstemmelse med de langsigtede renoveringsstrategier i direktivet om bygningers energimæssige ydeevne, og som vil føre til en væsentlig forbedring af bygningernes energimæssige ydeevne.

| — | Som led i bygningsrenoveringerne omfatter foranstaltningen ud over installationen af disse kedler også installation af solcellepaneler. |
| --- | --- |

—

Som led i bygningsrenoveringerne omfatter foranstaltningen ud over installationen af disse kedler også installation af solcellepaneler.

| — | For ikke at hæmme udbredelsen af lavemissionsalternativer, navnlig varmepumper, i medlemsstaten vil reform X af denne komponent (se side Y i genopretnings- og resiliensplanen) omfatte en gennemgang af de relative brændstofpriser. |
| --- | --- |

—

For ikke at hæmme udbredelsen af lavemissionsalternativer, navnlig varmepumper, i medlemsstaten vil reform X af denne komponent (se side Y i genopretnings- og resiliensplanen) omfatte en gennemgang af de relative brændstofpriser.

Tilpasning til klimaændringer. Forventes foranstaltningen at føre til en øget negativ indvirkning på det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve foranstaltningen eller på mennesker, naturen eller aktiver?

X

De fysiske klimarisici, der kunne være væsentlige for denne foranstaltning, blev vurderet som led i en eksponeringsanalyse, der omfattede det nuværende og fremtidige klima, og det blev påvist, at bygninger i den pågældende klimazone vil blive udsat for hedebølger. De erhvervsdrivende skal i overensstemmelse med foranstaltningen sikre, at de tekniske bygningsinstallationer i de renoverede bygninger optimeres for selv ved disse ekstreme temperaturer at sørge for termisk komfort for beboerne. Der er således ingen dokumentation for, at foranstaltningen har nogen væsentlige negative direkte og primære indirekte virkninger i hele dens livscyklus for dette miljømål.

Overgang til en cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald: Forventes foranstaltningen at:

| i) | føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald, eller |
| --- | --- |

i)

føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald, eller

| ii) | føre til betydelig ineffektivitet i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer på et hvilket som helst tidspunkt i dens livscyklus, som ikke mindskes ved hjælp af passende foranstaltninger, eller |
| --- | --- |

ii)

føre til betydelig ineffektivitet i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer på et hvilket som helst tidspunkt i dens livscyklus, som ikke mindskes ved hjælp af passende foranstaltninger, eller

| iii) | forårsage betydelig og langvarig skade på miljøet i forbindelse med den cirkulære økonomi? |
| --- | --- |

iii)

forårsage betydelig og langvarig skade på miljøet i forbindelse med den cirkulære økonomi?

X

I henhold til foranstaltningen skal de erhvervsdrivende, der foretager bygningsrenoveringen, sikre, at mindst 70 % (målt i vægt) af det ikkefarlige bygge- og nedrivningsaffald (bortset fra naturligt forekommende materiale som omhandlet i kategori 17 05 04 i den europæiske liste over affald, der er udarbejdet ved afgørelse 2000/532/EF), der genereres på byggepladsen, forberedes med henblik på genbrug, genanvendelse og anden materialenyttiggørelse, herunder opfyldning, hvor der anvendes affald til at erstatte andre materialer, i overensstemmelse med affaldshierarkiet og EU's protokol for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald.

Foranstaltningen omfatter tekniske specifikationer for udstyr til produktion af vedvarende energi for så vidt angår holdbarhed, reparationsmuligheder og muligheder for genanvendelse som angivet på side X i genopretnings- og resiliensplanen. De erhvervsdrivende skal navnlig begrænse affaldsproduktionen i forbindelse med bygge- og nedrivningsprocesser i overensstemmelse med EU's protokol for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald. Bygningernes design og byggeteknikkerne skal understøtte cirkulariteten og på grundlag af ISO 20887 eller andre standarder for vurdering af bygningers demonterings- eller tilpasningsevne navnlig påvise, hvordan deres udformning bidrager til, at de er mere ressourceeffektive, kan tilpasses, er fleksible og kan demonteres, hvilket muliggør genbrug og genanvendelse.

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening: Forventes foranstaltningen at føre til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer til luft, vand eller jord?

X

Foranstaltningen forventes ikke at føre til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer til luft, vand eller jord af følgende årsager:

| — | Navnlig udskiftningen af oliebaserede varmesystemer vil føre til betydelige reduktioner af emissionerne i luften og dermed til forbedring af folkesundheden på et område, hvor EU's luftkvalitetsnormer i direktiv 2008/50/EU overskrides eller sandsynligvis vil blive overskredet. |
| --- | --- |

—

Navnlig udskiftningen af oliebaserede varmesystemer vil føre til betydelige reduktioner af emissionerne i luften og dermed til forbedring af folkesundheden på et område, hvor EU's luftkvalitetsnormer i direktiv 2008/50/EU overskrides eller sandsynligvis vil blive overskredet.

| — | Som beskrevet i begrundelsen for målet om modvirkning af klimaændringer blev der overvejet alternativer med lavere indvirkning, men de er ikke teknisk mulige inden for rammerne af dette program. Desuden har de kedler, der skal installeres, en gennemsnitlig levetid på 12 år. |
| --- | --- |

—

Som beskrevet i begrundelsen for målet om modvirkning af klimaændringer blev der overvejet alternativer med lavere indvirkning, men de er ikke teknisk mulige inden for rammerne af dette program. Desuden har de kedler, der skal installeres, en gennemsnitlig levetid på 12 år.

| — | De erhvervsdrivende, der foretager renoveringen, skal sikre, at de bygningskomponenter og materialer, der anvendes til bygningsrenoveringen, ikke indeholder asbest eller særligt problematiske stoffer, som er fastsat på grundlag af listen over stoffer, der kræver godkendelse, i bilag XIV til forordning (EF) nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

—

De erhvervsdrivende, der foretager renoveringen, skal sikre, at de bygningskomponenter og materialer, der anvendes til bygningsrenoveringen, ikke indeholder asbest eller særligt problematiske stoffer, som er fastsat på grundlag af listen over stoffer, der kræver godkendelse, i bilag XIV til forordning (EF) nr. 1907/2006.

| — | De erhvervsdrivende, der gennemfører renoveringen, skal sikre, at bygningsdele og -materialer, der anvendes til bygningsrenoveringen, og som beboerne kan komme i kontakt med, afgiver mindre end 0,06 mg formaldehyd pr. m3 materiale eller komponent og mindre end 0,001 mg kræftfremkaldende flygtige organiske forbindelser i kategori 1A og 1B pr. m3 materiale eller komponent, hvilket skal testes i overensstemmelse med CEN/TS 16516 og ISO 16000-3 eller andre sammenlignelige standardiserede testbetingelser og bestemmelsesmetoder. |
| --- | --- |

—

De erhvervsdrivende, der gennemfører renoveringen, skal sikre, at bygningsdele og -materialer, der anvendes til bygningsrenoveringen, og som beboerne kan komme i kontakt med, afgiver mindre end 0,06 mg formaldehyd pr. m3 materiale eller komponent og mindre end 0,001 mg kræftfremkaldende flygtige organiske forbindelser i kategori 1A og 1B pr. m3 materiale eller komponent, hvilket skal testes i overensstemmelse med CEN/TS 16516 og ISO 16000-3 eller andre sammenlignelige standardiserede testbetingelser og bestemmelsesmetoder.

| — | Der vil blive truffet foranstaltninger til at reducere støj og støv og forurenende emissioner under renoveringsarbejdet som beskrevet på side X i genopretnings- og resiliensplanen. |
| --- | --- |

—

Der vil blive truffet foranstaltninger til at reducere støj og støv og forurenende emissioner under renoveringsarbejdet som beskrevet på side X i genopretnings- og resiliensplanen.

Eksempel 2: Affaldshåndtering (behandling af bygge- og nedrivningsaffald)

Beskrivelse af foranstaltningen

Denne foranstaltning er en investering, der skal støtte opførelsen af anlæg til genanvendelse af bygge- og nedrivningsaffald. Mere specifikt sorteres og behandles særskilt indsamlede strømme af ikkefarligt og fast affald, herunder fra bygningsrenoveringskomponenten i genopretnings- og resiliensplanen, på anlæggene. På anlæggene genanvendes ikkefarligt og fast affald til sekundære råstoffer ved hjælp af en mekanisk omdannelsesproces. Målet med foranstaltningen er at omdanne mere end 50 %, målt i vægt, af det behandlede særskilt indsamlede, ikkefarlige og faste affald til sekundære råstoffer, der kan erstatte primære byggematerialer.

Del 1 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen | Ja | Nej | Begrundelse for valg af »Nej« |
| --- | --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer | | X | Foranstaltningen er støtteberettiget under interventionsområde 045a i bilaget til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med en klimaændringskoefficient på 100 %, da de tekniske specifikationer for støtten til genanvendelsesanlæg er betinget af, at omdannelsesprocenten på 50 % nås. Foranstaltningens formål og interventionsområdets art understøtter direkte målet om at modvirke klimaændringer. |
| Tilpasning til klimaændringer | X | | |
| Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer | | X | Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Der er ikke konstateret nogen risici for miljøforringelse med hensyn til bevarelse af vandkvaliteten eller vandstress. I overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU blev det ved screeningen i løbet af miljøkonsekvensvurderingen konkluderet, at der ikke forventes nogen væsentlige virkninger. Hvis bygnings- og nedrivningsaffald skal lagres, inden det behandles, skal det overdækkes, og nedsivning på stedet skal forhindres, således at forurenende stoffer fra det behandlede affald ikke udledes til det lokale grundvandsreservoir i tilfælde af regn. |
| Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald | | X | Foranstaltningen er støtteberettiget under interventionsområde 045a i bilaget til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med en miljøkoefficient på 100 %, da de tekniske specifikationer for støtten til genanvendelsesanlæg er betinget af, at omdannelsesprocenten på 50 % nås. Foranstaltningens formål og interventionsområdets art understøtter direkte målet om en cirkulær økonomi. Foranstaltningen er i overensstemmelse med den [nationale/regionale/lokale] affaldshåndteringsplan. |
| Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord | | X | Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. I overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU blev det ved screeningen i løbet af miljøkonsekvensvurderingen konkluderet, at der ikke forventedes nogen væsentlige virkninger, idet der under opførelsen af genanvendelsesanlægget og dets drift (sortering og behandling af affald) træffes foranstaltninger til at reducere støj, støv og forurenende emissioner. De anlæg, der støttes af foranstaltningen, anvender den bedste tilgængelige teknik som beskrevet i referencedokumentet om bedste tilgængelige teknik (BREF) for affaldsbehandling. Foranstaltninger til reduktion af støj, støv og forurenende emissioner under anlægsarbejdet er beskrevet på side X i genopretnings- og resiliensplanen. |
| Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer | | X | Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Aktiviteten finder ikke sted i eller tæt på områder med udsat biodiversitet (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder). I overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU og 92/43/EØF blev det ved screeningen i løbet af miljøkonsekvensvurderingen konkluderet, at der ikke forventes nogen væsentlige virkninger. |

Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen

Ja

Nej

Begrundelse for valg af »Nej«

Modvirkning af klimaændringer

X

Foranstaltningen er støtteberettiget under interventionsområde 045a i bilaget til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med en klimaændringskoefficient på 100 %, da de tekniske specifikationer for støtten til genanvendelsesanlæg er betinget af, at omdannelsesprocenten på 50 % nås. Foranstaltningens formål og interventionsområdets art understøtter direkte målet om at modvirke klimaændringer.

Tilpasning til klimaændringer

X

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer

X

Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Der er ikke konstateret nogen risici for miljøforringelse med hensyn til bevarelse af vandkvaliteten eller vandstress. I overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU blev det ved screeningen i løbet af miljøkonsekvensvurderingen konkluderet, at der ikke forventes nogen væsentlige virkninger. Hvis bygnings- og nedrivningsaffald skal lagres, inden det behandles, skal det overdækkes, og nedsivning på stedet skal forhindres, således at forurenende stoffer fra det behandlede affald ikke udledes til det lokale grundvandsreservoir i tilfælde af regn.

Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald

X

Foranstaltningen er støtteberettiget under interventionsområde 045a i bilaget til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med en miljøkoefficient på 100 %, da de tekniske specifikationer for støtten til genanvendelsesanlæg er betinget af, at omdannelsesprocenten på 50 % nås. Foranstaltningens formål og interventionsområdets art understøtter direkte målet om en cirkulær økonomi. Foranstaltningen er i overensstemmelse med den [nationale/regionale/lokale] affaldshåndteringsplan.

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord

X

Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. I overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU blev det ved screeningen i løbet af miljøkonsekvensvurderingen konkluderet, at der ikke forventedes nogen væsentlige virkninger, idet der under opførelsen af genanvendelsesanlægget og dets drift (sortering og behandling af affald) træffes foranstaltninger til at reducere støj, støv og forurenende emissioner. De anlæg, der støttes af foranstaltningen, anvender den bedste tilgængelige teknik som beskrevet i referencedokumentet om bedste tilgængelige teknik (BREF) for affaldsbehandling. Foranstaltninger til reduktion af støj, støv og forurenende emissioner under anlægsarbejdet er beskrevet på side X i genopretnings- og resiliensplanen.

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

X

Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Aktiviteten finder ikke sted i eller tæt på områder med udsat biodiversitet (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder). I overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU og 92/43/EØF blev det ved screeningen i løbet af miljøkonsekvensvurderingen konkluderet, at der ikke forventes nogen væsentlige virkninger.

Del 2 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Spørgsmål | Nej | Udførlig begrundelse |
| --- | --- | --- |
| Tilpasning til klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til en øget negativ indvirkning på det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve foranstaltningen eller på mennesker, naturen eller aktiver? | X | Da foranstaltningen vedrører to anlæg, der opføres i nærheden af oversvømmelsestruede områder, og da anlæggene har en forventet levetid på over 10 år, er der foretaget en robust vurdering af klimasårbarheden og -risici ved hjælp af avancerede klimaprognoser med stor detaljegrad i en række fremtidige scenarier, der stemmer overens med anlæggenes forventede levetid. Konklusionerne af vurderingen er indarbejdet i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).
  Desuden forpligter foranstaltningen de erhvervsdrivende til at udarbejde en plan til at gennemføre tilpasningsløsninger for at reducere de materielle fysiske klimarisici for genanvendelsesanlæggene (se side X i genopretnings- og resiliensplanen). Forpligtelsen omfatter, at tilpasningsløsninger ikke må indvirke negativt på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, aktivers eller andre erhvervsdrivendes modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici, og at løsningerne er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsbestræbelser. |

Spørgsmål

Nej

Udførlig begrundelse

Tilpasning til klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til en øget negativ indvirkning på det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve foranstaltningen eller på mennesker, naturen eller aktiver?

X

Da foranstaltningen vedrører to anlæg, der opføres i nærheden af oversvømmelsestruede områder, og da anlæggene har en forventet levetid på over 10 år, er der foretaget en robust vurdering af klimasårbarheden og -risici ved hjælp af avancerede klimaprognoser med stor detaljegrad i en række fremtidige scenarier, der stemmer overens med anlæggenes forventede levetid. Konklusionerne af vurderingen er indarbejdet i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).

Desuden forpligter foranstaltningen de erhvervsdrivende til at udarbejde en plan til at gennemføre tilpasningsløsninger for at reducere de materielle fysiske klimarisici for genanvendelsesanlæggene (se side X i genopretnings- og resiliensplanen). Forpligtelsen omfatter, at tilpasningsløsninger ikke må indvirke negativt på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, aktivers eller andre erhvervsdrivendes modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici, og at løsningerne er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsbestræbelser.

Eksempel 3: Affaldsforbrændingsanlæg (eksempel på manglende overholdelse af DNSH-princippet)

Beskrivelse af foranstaltningen

Denne foranstaltning er en investering, der skal støtte opførelsen af nye affaldsforbrændingsanlæg for at øge den eksisterende kapacitet i landet. Formålet med foranstaltningen er at reducere deponeringen af ikkefarligt kommunalt fast affald og producere energi gennem affaldsforbrænding (energiudnyttelse).

Del 1 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen | Ja | Nej | Begrundelse for valg af »Nej« |
| --- | --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer | X | | |
| Tilpasning til klimaændringer | X | | |
| Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer | | X | I dette særlige tilfælde har den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Der er dokumentation for, at foranstaltningen ikke vil medføre miljøforringelsesrisici i forbindelse med bevarelse af vandkvalitet og vandstress i overensstemmelse med vandrammedirektivet (2000/60/EF). I overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU blev det ved screeningen i løbet af miljøkonsekvensvurderingen konkluderet, at der ikke forventes nogen væsentlige virkninger. |
| Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald | X | | |
| Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord | X | | |
| Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer | X | | |

Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen

Ja

Nej

Begrundelse for valg af »Nej«

Modvirkning af klimaændringer

X

Tilpasning til klimaændringer

X

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer

X

I dette særlige tilfælde har den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Der er dokumentation for, at foranstaltningen ikke vil medføre miljøforringelsesrisici i forbindelse med bevarelse af vandkvalitet og vandstress i overensstemmelse med vandrammedirektivet (2000/60/EF). I overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU blev det ved screeningen i løbet af miljøkonsekvensvurderingen konkluderet, at der ikke forventes nogen væsentlige virkninger.

Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald

X

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord

X

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

X

Del 2 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Spørgsmål | Nej | Udførlig begrundelse |
| --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til betydelige drivhusgasemissioner? | X | De anlæg, der støttes af foranstaltningen, har til formål at minimere CO2-emissioner af fossil oprindelse. Dette sikres ved kun at forbrænde biomasse (og ikke fossilt materiale). Dette er dokumenteret (se side X i genopretnings- og resiliensplanen) og indarbejdet i de relevante mål, der er knyttet til komponent Y.
  Der er indført en overvågningsplan for udsivning af drivhusgasemissioner på hvert anlæg (navnlig fra oplagret affald, der venter på behandling), hvilket afspejles i foranstaltningens udformning på side X i genopretnings- og resiliensplanen. |
| Tilpasning til klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til en øget negativ indvirkning på det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve foranstaltningen eller på mennesker, naturen eller aktiver? | X | Da de tre affaldsforbrændingsanlæg, der støttes af foranstaltningen, er placeret i områder, hvor der er øget risiko for jordskred, og da anlæggene har en forventet levetid på 25-30 år, er der foretaget en robust vurdering af klimasårbarheden og -risici ved hjælp af avancerede klimaprognoser med stor detaljegrad i en række fremtidige scenarier, der stemmer overens med anlæggenes forventede levetid. Konklusionerne af vurderingen er indarbejdet i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).
  Desuden forpligter foranstaltningen de erhvervsdrivende til at udarbejde en plan til at gennemføre tilpasningsløsninger for at reducere de materielle fysiske klimarisici for affaldsforbrændingsanlæggene (se side X i genopretnings- og resiliensplanen). Forpligtelsen omfatter endvidere, at tilpasningsløsninger ikke må indvirke negativt på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, aktivers eller andre erhvervsdrivendes modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici, og at løsningerne er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsbestræbelser. |
| Overgang til en cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald: Forventes foranstaltningen at:






  i) | føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald, eller |

Spørgsmål

Nej

Udførlig begrundelse

Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til betydelige drivhusgasemissioner?

X

De anlæg, der støttes af foranstaltningen, har til formål at minimere CO2-emissioner af fossil oprindelse. Dette sikres ved kun at forbrænde biomasse (og ikke fossilt materiale). Dette er dokumenteret (se side X i genopretnings- og resiliensplanen) og indarbejdet i de relevante mål, der er knyttet til komponent Y.

Der er indført en overvågningsplan for udsivning af drivhusgasemissioner på hvert anlæg (navnlig fra oplagret affald, der venter på behandling), hvilket afspejles i foranstaltningens udformning på side X i genopretnings- og resiliensplanen.

Tilpasning til klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til en øget negativ indvirkning på det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve foranstaltningen eller på mennesker, naturen eller aktiver?

X

Da de tre affaldsforbrændingsanlæg, der støttes af foranstaltningen, er placeret i områder, hvor der er øget risiko for jordskred, og da anlæggene har en forventet levetid på 25-30 år, er der foretaget en robust vurdering af klimasårbarheden og -risici ved hjælp af avancerede klimaprognoser med stor detaljegrad i en række fremtidige scenarier, der stemmer overens med anlæggenes forventede levetid. Konklusionerne af vurderingen er indarbejdet i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).

Desuden forpligter foranstaltningen de erhvervsdrivende til at udarbejde en plan til at gennemføre tilpasningsløsninger for at reducere de materielle fysiske klimarisici for affaldsforbrændingsanlæggene (se side X i genopretnings- og resiliensplanen). Forpligtelsen omfatter endvidere, at tilpasningsløsninger ikke må indvirke negativt på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, aktivers eller andre erhvervsdrivendes modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici, og at løsningerne er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsbestræbelser.

Overgang til en cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald: Forventes foranstaltningen at:

i)

føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald, eller

| ii) | føre til betydelig ineffektivitet i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer på et hvilket som helst tidspunkt i dens livscyklus, som ikke mindskes ved hjælp af passende foranstaltninger, eller |
| --- | --- |

ii)

føre til betydelig ineffektivitet i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer på et hvilket som helst tidspunkt i dens livscyklus, som ikke mindskes ved hjælp af passende foranstaltninger, eller

| iii) | forårsage betydelig og langvarig skade på miljøet i forbindelse med den cirkulære økonomi? |
| --- | --- |

iii)

forårsage betydelig og langvarig skade på miljøet i forbindelse med den cirkulære økonomi?

Eksempel på manglende overholdelse af DNSH-princippet

Selv om denne foranstaltning har til formål at omdirigere bl.a. brændbart ikkegenanvendeligt affald væk fra deponeringsanlæg, vil Kommissionen sandsynligvis være af den opfattelse, at denne foranstaltning af følgende årsager vil udvikle eller »føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald«.

Opførelsen af nye affaldsforbrændingsanlæg for at øge landets eksisterende forbrændingskapacitet vil føre til en betydelig stigning i affaldsforbrændingen, som ikke falder ind under kategorien ikkegenanvendeligt farligt affald. Den er derfor i direkte strid med artikel 17, stk. 1, litra d), nr. ii) (»Væsentlig skade på miljømål«) i klassificeringsforordningen.

Foranstaltningen hæmmer udviklingen og anvendelsen af tilgængelige alternativer med lavere miljøpåvirkning (f.eks. genbrug og genanvendelse) og kan føre til fastlåsning af aktiver med høj påvirkning i betragtning af deres levetid og kapacitet. Betydelige mængder ikkefarligt affald (både genanvendeligt og ikkegenanvendeligt) kan anvendes som råmateriale, hvilket hæmmer behandlingen af genanvendeligt affald efter metoder, der ligger højere i affaldshierarkiet, herunder genanvendelse. Dette ville underminere opfyldelsen af genanvendelsesmålene på nationalt/regionalt plan og den nationale/regionale/lokale affaldshåndteringsplan, der er vedtaget i overensstemmelse med det ændrede affaldsrammedirektiv.

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening: Forventes foranstaltningen at føre til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer til luft, vand eller jord?

X

Foranstaltningen kræver, at de anlæg, der støttes af foranstaltningen, anvender den bedste tilgængelige teknik som fastsat i BAT-konklusionerne for affaldsforbrænding (Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2010). Dette sikres ved foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).

De anlæg, der støttes af foranstaltningen, har opnået den relevante miljøgodkendelse og omfatter afbødning og overvågning af miljøpåvirkninger på grundlag af foranstaltninger, der er truffet for at reducere og kontrollere niveauet af støj, støv og andre forurenende emissioner under opførelsen, vedligeholdelsen og driften (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer: Forventes foranstaltningen at:

| i) | skade økosystemers gode tilstand og modstandsdygtighed væsentligt, eller |
| --- | --- |

i)

skade økosystemers gode tilstand og modstandsdygtighed væsentligt, eller

| ii) | skade bevaringsstatussen for levesteder og arter, herunder levesteder og arter af interesse for Unionen? |
| --- | --- |

ii)

skade bevaringsstatussen for levesteder og arter, herunder levesteder og arter af interesse for Unionen?

X

Der er gennemført en miljøkonsekvensvurdering eller screening i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU, og de nødvendige afbødende foranstaltninger til beskyttelse af miljøet er eller vil blive gennemført og afspejlet i delmålene og målene for foranstaltning X i komponent Y (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).

Affaldsforbrændingsanlæggene opføres ikke i eller tæt på områder med udsat biodiversitet (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder).

Eksempel 4: Transportinfrastruktur (veje)

Beskrivelse af foranstaltningen

Denne foranstaltning består af investeringer inden for to delforanstaltninger:

| — | Anlæg af en ny motorvej, som er en del af TEN-T-hovednettet, og som sigter mod i) bedre forbindelser mellem en fjerntliggende region i en medlemsstat med resten af landet og ii) forbedring af trafiksikkerheden. |
| --- | --- |

—

Anlæg af en ny motorvej, som er en del af TEN-T-hovednettet, og som sigter mod i) bedre forbindelser mellem en fjerntliggende region i en medlemsstat med resten af landet og ii) forbedring af trafiksikkerheden.

| — | Anlæg af elektriske ladestationer (én ladestation pr. ti køretøjer) og brinttankstationer (én tankstation for hver X km) langs den nye motorvej. |
| --- | --- |

—

Anlæg af elektriske ladestationer (én ladestation pr. ti køretøjer) og brinttankstationer (én tankstation for hver X km) langs den nye motorvej.

Del 1 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen | Ja | Nej | Begrundelse for valg af »Nej« |
| --- | --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer | Anlæg af den nye motorvej | X | | |
| Anlæg af opladnings- og optankningsinfrastruktur | | X | Denne delforanstaltning er støtteberettiget under interventionsområde 077 i bilaget til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med en klimaændringskoefficient på 100 %.
  Infrastruktur til elektrisk opladning og brintoptankning (som vil være baseret på grøn brint produceret af elektrolyseanlæg) fremmer derudover elektrificeringen og kan dermed betragtes som en nødvendig investering for at muliggøre overgangen til en effektiv klimaneutral økonomi. Begrundelsen og dokumentation for opskalering af produktionskapaciteten for vedvarende energi på nationalt plan findes i genopretnings- og resiliensplanens komponent X, side Y-Z. |
| Tilpasning til klimaændringer | X | | |
| Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer | X | | |
| Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald | X | | |
| Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord | X | | |
| Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer | X | | |

Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen

Ja

Nej

Begrundelse for valg af »Nej«

Modvirkning af klimaændringer

Anlæg af den nye motorvej

X

Anlæg af opladnings- og optankningsinfrastruktur

X

Denne delforanstaltning er støtteberettiget under interventionsområde 077 i bilaget til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med en klimaændringskoefficient på 100 %.

Infrastruktur til elektrisk opladning og brintoptankning (som vil være baseret på grøn brint produceret af elektrolyseanlæg) fremmer derudover elektrificeringen og kan dermed betragtes som en nødvendig investering for at muliggøre overgangen til en effektiv klimaneutral økonomi. Begrundelsen og dokumentation for opskalering af produktionskapaciteten for vedvarende energi på nationalt plan findes i genopretnings- og resiliensplanens komponent X, side Y-Z.

Tilpasning til klimaændringer

X

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer

X

Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald

X

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord

X

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

X

Del 2 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Spørgsmål | Nej | Udførlig begrundelse |
| --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til betydelige drivhusgasemissioner? | X | (Kun delforanstaltningen vedrørende anlæg af en ny motorvej)

  Foranstaltningen forventes ikke at føre til betydelige drivhusgasemissioner, da den nye motorvej vil udgøre en del af en samlet transportplan  (1), der har til formål at dekarbonisere transporten i overensstemmelse med klimamålene for 2030 og 2050. Dette skyldes navnlig følgende ledsageforanstaltninger:






  — | sammenkobling af vejinvesteringerne med infrastruktur til opladning og brintoptankning |

Spørgsmål

Nej

Udførlig begrundelse

Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til betydelige drivhusgasemissioner?

X

(Kun delforanstaltningen vedrørende anlæg af en ny motorvej)

Foranstaltningen forventes ikke at føre til betydelige drivhusgasemissioner, da den nye motorvej vil udgøre en del af en samlet transportplan  (1), der har til formål at dekarbonisere transporten i overensstemmelse med klimamålene for 2030 og 2050. Dette skyldes navnlig følgende ledsageforanstaltninger:

—

sammenkobling af vejinvesteringerne med infrastruktur til opladning og brintoptankning

| — | reform X (side Y-Z) af denne komponent, som indfører vejafgifter for denne og andre veje |
| --- | --- |

—

reform X (side Y-Z) af denne komponent, som indfører vejafgifter for denne og andre veje

| — | reform Y (side Y-Z) af denne komponent, som øger beskatningen af konventionelle brændstoffer |
| --- | --- |

—

reform Y (side Y-Z) af denne komponent, som øger beskatningen af konventionelle brændstoffer

| — | reform Z (side Y-Z) af denne komponent, som giver incitamenter til at købe nulemissionskøretøjer |
| --- | --- |

—

reform Z (side Y-Z) af denne komponent, som giver incitamenter til at købe nulemissionskøretøjer

| — | og foranstaltning XX og XY (side Y-Z) i denne komponent, som støtter trafikoverflytningen til jernbanetransport og/eller transport ad indre vandveje. |
| --- | --- |

—

og foranstaltning XX og XY (side Y-Z) i denne komponent, som støtter trafikoverflytningen til jernbanetransport og/eller transport ad indre vandveje.

Tilpasning til klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til en øget negativ indvirkning på det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve foranstaltningen eller på mennesker, naturen eller aktiver?

X

Da foranstaltningen vedrører anlæg af vej og dertil knyttet infrastruktur til opladning og optankning i områder, hvor der er øget risiko for varmebelastning og varierende temperatur, og da aktiverne har en forventet levetid på over 10 år, er der foretaget en vurdering af klimasårbarheden og -risici ved hjælp af klimaprognoser i en række fremtidige scenarier, der stemmer overens med anlæggenes forventede levetid. Der blev navnlig foretaget en analyse af risikoen for oversvømmelse, og der blev udpeget to segmenter, hvor der er behov for at gennemføre en specifik tilpasningsløsning. Der er lagt særlig vægt på følsomme elementer såsom broer og tunneller. Konklusionerne af vurderingen er indarbejdet i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).

Desuden forpligter foranstaltningen de erhvervsdrivende til at udarbejde en plan til at gennemføre tilpasningsløsninger for at reducere de materielle fysiske klimarisici for vejen og den dertilhørende opladnings- og optankningsinfrastruktur (se side X i genopretnings- og resiliensplanen). Forpligtelsen omfatter, at tilpasningsløsninger ikke må indvirke negativt på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, aktivers eller andre erhvervsdrivendes modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici, og at løsningerne er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsbestræbelser.

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer: Forventes foranstaltningen at skade:

| i) | en god tilstand eller et godt økologisk potentiale for vandområder, herunder overfladevand og grundvand, eller |
| --- | --- |

i)

en god tilstand eller et godt økologisk potentiale for vandområder, herunder overfladevand og grundvand, eller

| ii) | en god miljøtilstand for havområder? |
| --- | --- |

ii)

en god miljøtilstand for havområder?

X

Der blev foretaget en miljøkonsekvensvurdering i forbindelse med anlæggelsen af vejen og installeringen af den tilhørende opladnings- og optankningsinfrastruktur i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødningstiltag til beskyttelse af miljøet vil blive gennemført, hvilket afspejles i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplan). Miljøkonsekvensvurderingen omfatter en vurdering af indvirkningen på vand som omhandlet i direktiv 2000/60/EF, og der er taget hensyn til de konstaterede risici i udformningen af foranstaltningen (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).

Risiciene for miljøforringelse i forbindelse med bevarelse af vandkvaliteten og forebyggelse af vandstress er blevet kortlagt og imødegået i overensstemmelse med kravene i direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet) og med en vandområdeplan, der er udarbejdet for det eller de potentielt berørte vandområder i samråd med relevante interessenter (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).

Overgang til en cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald: Forventes foranstaltningen at:

| i) | føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald, eller |
| --- | --- |

i)

føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald, eller

| ii) | føre til betydelig ineffektivitet i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer på et hvilket som helst tidspunkt i dens livscyklus, som ikke mindskes ved hjælp af passende foranstaltninger, eller |
| --- | --- |

ii)

føre til betydelig ineffektivitet i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer på et hvilket som helst tidspunkt i dens livscyklus, som ikke mindskes ved hjælp af passende foranstaltninger, eller

| iii) | forårsage betydelig og langvarig skade på miljøet i forbindelse med den cirkulære økonomi? |
| --- | --- |

iii)

forårsage betydelig og langvarig skade på miljøet i forbindelse med den cirkulære økonomi?

X

I henhold til foranstaltningen kræves det, at de erhvervsdrivende, der anlægger vejen, sikrer, at mindst 70 % (af vægten) af det ikkefarlige bygge- og nedrivningsaffald fra anlæggelsen af vejen og opførelsen af den dertilhørende opladnings- og optankningsinfrastruktur (bortset fra naturligt forekommende materiale som fastsat i kategori 17 05 04 i den europæiske liste over affald, der er udarbejdet ved Kommissionens afgørelse 2000/532/EF), der genereres på byggepladsen, forberedes med henblik på genbrug, genanvendelse og anden materialenyttiggørelse, herunder opfyldning, hvor der anvendes affald til at erstatte andre materialer, i overensstemmelse med affaldshierarkiet og EU's protokol for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald.

De erhvervsdrivende skal under hensyntagen til den bedste tilgængelige teknik begrænse affaldsproduktionen i forbindelse med anlægsarbejdet i overensstemmelse med EU's protokol for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald og lette genbrug og genanvendelse af høj kvalitet ved selektiv fjernelse af materialer ved hjælp af tilgængelige sorteringssystemer for byggeaffald.

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening: Forventes foranstaltningen at føre til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer til luft, vand eller jord?

X

Foranstaltningen forventes ikke at føre til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer til luften, da den indgår i den samlede transportplan og er i overensstemmelse med det nationale program for bekæmpelse af luftforurening. Dette skyldes navnlig følgende ledsageforanstaltninger:

| — | sammenkobling af vejinvesteringerne med infrastruktur til opladning og brintoptankning |
| --- | --- |

—

sammenkobling af vejinvesteringerne med infrastruktur til opladning og brintoptankning

| — | reform X (side Y-Z) af denne komponent, som indfører vejafgifter for denne og andre veje |
| --- | --- |

—

reform X (side Y-Z) af denne komponent, som indfører vejafgifter for denne og andre veje

| — | reform Y (side Y-Z) af denne komponent, som øger beskatningen af konventionelle brændstoffer |
| --- | --- |

—

reform Y (side Y-Z) af denne komponent, som øger beskatningen af konventionelle brændstoffer

| — | reform Z (side Y-Z) af denne komponent, som giver incitamenter til at købe nulemissionskøretøjer |
| --- | --- |

—

reform Z (side Y-Z) af denne komponent, som giver incitamenter til at købe nulemissionskøretøjer

| — | og foranstaltning XX og XY (side Y-Z) i denne komponent, som støtter trafikoverflytningen til jernbanetransport og/eller transport ad indre vandveje. |
| --- | --- |

—

og foranstaltning XX og XY (side Y-Z) i denne komponent, som støtter trafikoverflytningen til jernbanetransport og/eller transport ad indre vandveje.

Desuden vil støj og vibrationer fra brugen af vejen og den tilhørende opladnings- og optankningsinfrastruktur blive mindsket ved at indføre vægge eller barrierer, der er i overensstemmelse med direktiv 2002/49/EF.

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer: Forventes foranstaltningen at:

| i) | skade økosystemers gode tilstand og modstandsdygtighed væsentligt, eller |
| --- | --- |

i)

skade økosystemers gode tilstand og modstandsdygtighed væsentligt, eller

| ii) | skade bevaringsstatussen for levesteder og arter, herunder levesteder og arter af interesse for Unionen? |
| --- | --- |

ii)

skade bevaringsstatussen for levesteder og arter, herunder levesteder og arter af interesse for Unionen?

X

Der blev foretaget en miljøkonsekvensvurdering i forbindelse med anlæggelse af vejen og opførelsen af den tilhørende opladnings- og optankningsinfrastruktur i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU og direktiv 92/43/EØF. De nødvendige modvirkningstiltag for at mindske fragmentering og forringelse af jordarealer, navnlig grønne korridorer og andre foranstaltninger for sammenhæng mellem levesteder, samt i forbindelse med de relevante beskyttede dyrearter i bilag IV til direktiv 92/43/EØF, er baseret på fastsatte bevaringsmål og er blevet gennemført, hvilket afspejles i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplan).

Eksempel 5: Bilskrotningsordninger (eksempel på manglende overholdelse af DNSH-princippet)

Beskrivelse af foranstaltningen

Denne foranstaltning er en skrotningsordning for udskiftning af allerede idriftsatte køretøjer med forbrændingsmotor med mere effektive biler, der også er afhængige af intern forbrænding (dvs. diesel- eller benzinforbrænding). Incitamentet består af et enhedstilskud pr. skrottet og erhvervet bil, men kan også antage en mere avanceret form (skattefradrag).

Foranstaltningen har til formål at erstatte ældre og mere forurenende køretøjer med nyere og dermed mindre forurenende ækvivalenter. I dette eksempel antages det, at denne ordning kun kræver overgang til en ny generation af produkter (f.eks. et højere trin i Euronormerne) inden for samme teknologi.

Del 1 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen | Ja | Nej | Begrundelse for valg af »Nej« |
| --- | --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer | X | | |
| Tilpasning til klimaændringer | | X | Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. |
| Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer | | X | Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. |
| Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald | X | | |
| Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord | X | | |
| Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer | | X | Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. |

Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen

Ja

Nej

Begrundelse for valg af »Nej«

Modvirkning af klimaændringer

X

Tilpasning til klimaændringer

X

Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen.

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer

X

Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen.

Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald

X

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord

X

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

X

Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen.

Del 2 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Spørgsmål | Nej | Udførlig begrundelse |
| --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til betydelige drivhusgasemissioner? | Eksempel på manglende overholdelse af DNSH-princippet | Biler med forbrændingsmotor producerer CO2 (samt partikelemissioner, nitrogenoxid, flygtige organiske forbindelser og forskellige andre farlige luftforurenende stoffer, herunder benzen). Hvad angår modvirkning af klimaændringer, vil anskaffelsen af nye biler (til erstatning af gamle biler) reducere emissionerne, men stadig føre til betydelige drivhusgasemissioner (de gennemsnitlige CO2-emissioner målt ved laboratorietest af nye personbiler, der blev registreret i EU og Island i 2018, var på 120,8 g CO2 pr. kilometer).
  Kommissionen vil sandsynligvis afvise argumentet om, at nye diesel- eller benzinbiler udgør det bedste tilgængelige alternativ i sektoren, og at investeringen derfor ikke er i strid med DNSH-princippet. Elbiler udgør et bedre tilgængeligt alternativ med bedre miljøpræstationer (dvs. lavere livscyklusemissioner) i sektoren med hensyn til afbødning af klimaændringer.
  Kommissionen vil derfor sandsynligvis være af den opfattelse, at skrotningsordningen vil være til betydelig skade for afbødningen af klimaændringerne. |
| Cirkulær økonomi og affaldshåndtering: Forventes foranstaltningen at:






  i) | føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald, eller |

Spørgsmål

Nej

Udførlig begrundelse

Modvirkning af klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til betydelige drivhusgasemissioner?

Eksempel på manglende overholdelse af DNSH-princippet

Biler med forbrændingsmotor producerer CO2 (samt partikelemissioner, nitrogenoxid, flygtige organiske forbindelser og forskellige andre farlige luftforurenende stoffer, herunder benzen). Hvad angår modvirkning af klimaændringer, vil anskaffelsen af nye biler (til erstatning af gamle biler) reducere emissionerne, men stadig føre til betydelige drivhusgasemissioner (de gennemsnitlige CO2-emissioner målt ved laboratorietest af nye personbiler, der blev registreret i EU og Island i 2018, var på 120,8 g CO2 pr. kilometer).

Kommissionen vil sandsynligvis afvise argumentet om, at nye diesel- eller benzinbiler udgør det bedste tilgængelige alternativ i sektoren, og at investeringen derfor ikke er i strid med DNSH-princippet. Elbiler udgør et bedre tilgængeligt alternativ med bedre miljøpræstationer (dvs. lavere livscyklusemissioner) i sektoren med hensyn til afbødning af klimaændringer.

Kommissionen vil derfor sandsynligvis være af den opfattelse, at skrotningsordningen vil være til betydelig skade for afbødningen af klimaændringerne.

Cirkulær økonomi og affaldshåndtering: Forventes foranstaltningen at:

i)

føre til en betydelig stigning i produktionen, forbrændingen eller bortskaffelsen af affald, med undtagelse af forbrændingen af ikkegenanvendeligt farligt affald, eller

| ii) | føre til betydelig ineffektivitet i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer på et hvilket som helst tidspunkt i dens livscyklus, som ikke mindskes ved hjælp af passende foranstaltninger, eller |
| --- | --- |

ii)

føre til betydelig ineffektivitet i den direkte eller indirekte anvendelse af naturressourcer på et hvilket som helst tidspunkt i dens livscyklus, som ikke mindskes ved hjælp af passende foranstaltninger, eller

| iii) | forårsage betydelig og langvarig skade på miljøet i forbindelse med den cirkulære økonomi? |
| --- | --- |

iii)

forårsage betydelig og langvarig skade på miljøet i forbindelse med den cirkulære økonomi?

X

Der er truffet foranstaltninger til at håndtere affald både i brugsfasen (vedligeholdelse), og når flåden er udtjent, herunder gennem genbrug og genanvendelse af batterier og elektronik (navnlig kritiske råstoffer deri), i overensstemmelse med affaldshierarkiet. Der tages højde for produktionsforstyrrelser, og ordningen vil ikke tilskynde til for tidlig skrotning af brugbare køretøjer. Ordningen kræver navnlig, at alle skrottede biler behandles af en godkendt behandlingsvirksomhed i henhold til direktiv 2000/53/EF om udrangerede køretøjer, og at dette dokumenteres ved et certifikat, der kræves for at deltage i ordningen.

Desuden ledsages foranstaltningen af en aktivitet, der fremmer indsamling af dele med henblik på genbrug og genfremstilling hos de godkendte behandlingsvirksomheder.

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening: Forventes foranstaltningen at føre til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer (2) til luft, vand eller jord?

Eksempel på manglende overholdelse af DNSH-princippet

Biler med forbrændingsmotor udleder bl.a. carbonmonoxid (CO), partikelformigt materiale (PM), nitrogenoxider (NOx) og uforbrændte carbonhydrider (HC). Af samme grunde som dem, der er fremsat for modvirkning af klimaændringer, og ud fra de gennemsnitlige praksis og reguleringsmæssige krav i industrien (3) er det usandsynligt, at Kommissionens opfattelse vil være, at foranstaltningen ikke fører til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer til luften.

Eksempel 6: Kunstvanding af jord

Beskrivelse af foranstaltningen

Foranstaltningen omfatter primært investeringer i et eksisterende og ibrugtaget kunstvandingssystem i region X med henblik på at anvende mere effektive kunstvandingsmetoder og fremme sikker genbrug af genvundet vand. Målet er at kompensere for vandknaphed i jorden som følge af tørke og dermed bidrage til tilpasning til klimaændringer, navnlig for så vidt angår landbrugsafgrøder. Foranstaltningen suppleres af fremme af og støtte til bæredygtige landbrugsmetoder, navnlig mere bæredygtige og effektive kunstvandingssystemer og foranstaltninger til naturlig vandbinding, omlægning til afgrøder og forvaltningspraksis med lavere vandbehov samt mere bæredygtige gødningspraksis.

Del 1 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen | Ja | Nej | Begrundelse for valg af »Nej« |
| --- | --- | --- | --- |
| Modvirkning af klimaændringer | | X | Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Dette sikres ved, at det nye system/udstyr vil være energieffektivt, og derfor vil de absolutte emissioner ikke stige trods en beskeden stigning i det kunstvandede område, og/eller fordi den elektricitet, der skal forsyne udstyret, vil stamme fra vind- eller solenergi.
  Kunstvanding kan indirekte lette videreførelsen af landbrugsmetoder, der bringer landbrugsjordens kulstofdræn i fare eller endda gør dem til nettoudledere. Den meningsfulde fremme af og støtte til bæredygtige landbrugsmetoder som en del af foranstaltningen tyder ikke på nogen yderligere forværring på dette område og bør føre til en forbedring. |
| Tilpasning til klimaændringer | X | | |
| Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer | X | | |
| Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald | | X | Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Foranstaltningen vil ikke føre til betydelig ineffektivitet i ressourceanvendelsen eller til øget affaldsproduktion. |
| Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord | X | | |
| Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer | X | | |

Angiv, for hvilke af nedenstående miljømål der kræves en grundig DNSH-vurdering af foranstaltningen

Ja

Nej

Begrundelse for valg af »Nej«

Modvirkning af klimaændringer

X

Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Dette sikres ved, at det nye system/udstyr vil være energieffektivt, og derfor vil de absolutte emissioner ikke stige trods en beskeden stigning i det kunstvandede område, og/eller fordi den elektricitet, der skal forsyne udstyret, vil stamme fra vind- eller solenergi.

Kunstvanding kan indirekte lette videreførelsen af landbrugsmetoder, der bringer landbrugsjordens kulstofdræn i fare eller endda gør dem til nettoudledere. Den meningsfulde fremme af og støtte til bæredygtige landbrugsmetoder som en del af foranstaltningen tyder ikke på nogen yderligere forværring på dette område og bør føre til en forbedring.

Tilpasning til klimaændringer

X

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer

X

Cirkulær økonomi, herunder forebyggelse og genanvendelse af affald

X

Den aktivitet, der støttes af foranstaltningen, har en ubetydelig forventet indvirkning på dette miljømål, idet der tages hensyn til både de direkte og primære indirekte virkninger i hele livscyklussen. Foranstaltningen vil ikke føre til betydelig ineffektivitet i ressourceanvendelsen eller til øget affaldsproduktion.

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening af luft, vand eller jord

X

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

X

Del 2 af tjeklisten vedrørende DNSH-princippet

| Spørgsmål | Nej | Udførlig begrundelse |
| --- | --- | --- |
| Tilpasning til klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til en øget negativ indvirkning på det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve foranstaltningen eller på mennesker, naturen eller aktiver? | X | Foranstaltningen forventes ikke at være skadelig for tilpasning til klimaændringer af følgende årsager:






  — | Hovedparten af foranstaltningen bidrager i begrænset omfang til at forbedre modstandsdygtigheden over for virkningerne af klimaændringer på kort sigt, da den fører til bedre kunstvanding uden at øge vandindvindingen. Dette positive bidrag er kun muligt, såfremt de berørte vandområders nuværende og fremtidige forventede tilstand er god (eller med rimelighed ikke forventes at forringes til en mindre end god tilstand ifølge pålidelige fremskrivninger). Hvis dette skulle vise sig ikke at være tilfældet, ville indvindingen være uholdbar, og investeringen ville ikke kunne betragtes som en klimatilpasningsforanstaltning (og ville grænse til at være til skade for klimatilpasning), selv om den ikke forværrer den underliggende situation, da det vil forlænge levetiden for en fundamentalt ikkebæredygtig struktur. Foranstaltningen er i princippet støtteberettiget under interventionsområde 040 i bilaget til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med en klimaændringskoefficient på 40 %, da foranstaltningen er en vandforvaltningsforanstaltning, der har til formål at håndtere vandknaphed, som forværres af klimarelaterede risici, dvs. tørke. |

Spørgsmål

Nej

Udførlig begrundelse

Tilpasning til klimaændringer: Forventes foranstaltningen at føre til en øget negativ indvirkning på det nuværende klima og det forventede fremtidige klima, på selve foranstaltningen eller på mennesker, naturen eller aktiver?

X

Foranstaltningen forventes ikke at være skadelig for tilpasning til klimaændringer af følgende årsager:

—

Hovedparten af foranstaltningen bidrager i begrænset omfang til at forbedre modstandsdygtigheden over for virkningerne af klimaændringer på kort sigt, da den fører til bedre kunstvanding uden at øge vandindvindingen. Dette positive bidrag er kun muligt, såfremt de berørte vandområders nuværende og fremtidige forventede tilstand er god (eller med rimelighed ikke forventes at forringes til en mindre end god tilstand ifølge pålidelige fremskrivninger). Hvis dette skulle vise sig ikke at være tilfældet, ville indvindingen være uholdbar, og investeringen ville ikke kunne betragtes som en klimatilpasningsforanstaltning (og ville grænse til at være til skade for klimatilpasning), selv om den ikke forværrer den underliggende situation, da det vil forlænge levetiden for en fundamentalt ikkebæredygtig struktur. Foranstaltningen er i princippet støtteberettiget under interventionsområde 040 i bilaget til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med en klimaændringskoefficient på 40 %, da foranstaltningen er en vandforvaltningsforanstaltning, der har til formål at håndtere vandknaphed, som forværres af klimarelaterede risici, dvs. tørke.

| — | Fremme af bæredygtige landbrugsmetoder og foranstaltninger til naturlig vandbinding vil derimod passe ind under interventionsområde 037 og direkte bidrage til at opnå målet om tilpasning til klimaændringer. For at hele foranstaltningen skal være støtteberettiget under interventionsområde 037, skal sidstnævnte være fremherskende eller i det mindste tilstrækkelig overbevisende med hensyn til størrelse, omfang og detaljeringsgrad. |
| --- | --- |

—

Fremme af bæredygtige landbrugsmetoder og foranstaltninger til naturlig vandbinding vil derimod passe ind under interventionsområde 037 og direkte bidrage til at opnå målet om tilpasning til klimaændringer. For at hele foranstaltningen skal være støtteberettiget under interventionsområde 037, skal sidstnævnte være fremherskende eller i det mindste tilstrækkelig overbevisende med hensyn til størrelse, omfang og detaljeringsgrad.

Bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer: Forventes foranstaltningen at skade:

| i) | en god tilstand eller et godt økologisk potentiale for vandområder, herunder overfladevand og grundvand, eller |
| --- | --- |

i)

en god tilstand eller et godt økologisk potentiale for vandområder, herunder overfladevand og grundvand, eller

| ii) | en god miljøtilstand for havområder? |
| --- | --- |

ii)

en god miljøtilstand for havområder?

X

Foranstaltningen forventes ikke at være skadelig for bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer. Foranstaltningen tager sigte på at forbedre den bæredygtige udnyttelse af vandressourcerne, navnlig gennem:

| — | støtte til landbrugernes omstilling til afgrøder og forvaltningspraksis med mindre vandbehov støtte til landbrugernes gennemførelse af foranstaltninger, der øger jordens vandbindingsevne og vandlagring på bedriftsniveau |
| --- | --- |

—

støtte til landbrugernes omstilling til afgrøder og forvaltningspraksis med mindre vandbehov støtte til landbrugernes gennemførelse af foranstaltninger, der øger jordens vandbindingsevne og vandlagring på bedriftsniveau

| — | gennemførelse af kunstvandingssystemer, der gør det muligt at genbruge vand i overensstemmelse med vandrammedirektivet, og som ikke fører til en forøgelse af vandindvindingen. Foranstaltningen vil omfatte investeringer i infrastrukturer, der muliggør sikker genbrug af genvundet vand til landbrugsformål. Med denne investering vil det blive muligt at anvende renset byspildevand til kunstvanding af nærliggende marker og forberede sig på anvendelsen af den nye forordning om mindstekrav til genbrug af vand (EU/2020/741) |
| --- | --- |

—

gennemførelse af kunstvandingssystemer, der gør det muligt at genbruge vand i overensstemmelse med vandrammedirektivet, og som ikke fører til en forøgelse af vandindvindingen. Foranstaltningen vil omfatte investeringer i infrastrukturer, der muliggør sikker genbrug af genvundet vand til landbrugsformål. Med denne investering vil det blive muligt at anvende renset byspildevand til kunstvanding af nærliggende marker og forberede sig på anvendelsen af den nye forordning om mindstekrav til genbrug af vand (EU/2020/741)

| — | investering i mere bæredygtige og effektive kunstvandingssystemer, der kræver mindre vand, såsom punktvanding. Dette vil samtidig føre til mindre udsivning af næringsstoffer til grundvandet og til de omkringliggende indvandsområder |
| --- | --- |

—

investering i mere bæredygtige og effektive kunstvandingssystemer, der kræver mindre vand, såsom punktvanding. Dette vil samtidig føre til mindre udsivning af næringsstoffer til grundvandet og til de omkringliggende indvandsområder

| — | såfremt aktiviteten omfatter vandindvinding, udstedelse fra de relevante myndigheder af en tilladelse til vandindvinding med angivelse af betingelserne for at undgå forringelse og sikre, at de berørte vandområder opnår en god kvantitativ tilstand (i tilfælde af grundvand) eller god økologisk tilstand eller godt økologisk potentiale (i tilfælde af overfladevand) senest i 2027 i overensstemmelse med kravene i vandrammedirektivet (2000/60/EF) |
| --- | --- |

—

såfremt aktiviteten omfatter vandindvinding, udstedelse fra de relevante myndigheder af en tilladelse til vandindvinding med angivelse af betingelserne for at undgå forringelse og sikre, at de berørte vandområder opnår en god kvantitativ tilstand (i tilfælde af grundvand) eller god økologisk tilstand eller godt økologisk potentiale (i tilfælde af overfladevand) senest i 2027 i overensstemmelse med kravene i vandrammedirektivet (2000/60/EF)

| — | gennemførelse af en miljøkonsekvensvurdering i overensstemmelse med VVM-direktivet, og alle de nødvendige afhjælpende foranstaltninger er blevet udpeget og afspejlet i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen). |
| --- | --- |

—

gennemførelse af en miljøkonsekvensvurdering i overensstemmelse med VVM-direktivet, og alle de nødvendige afhjælpende foranstaltninger er blevet udpeget og afspejlet i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen).

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening: Forventes foranstaltningen at føre til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer til luft, vand eller jord?

X

Foranstaltningen forventes ikke at føre til en betydelig stigning i udledningen af forurenende stoffer til luft, vand eller jord:

| — | fordi der anvendes udstyr med ultrahøj energieffektivitet eller udstyr, der drives af vedvarende energikilder |
| --- | --- |

—

fordi der anvendes udstyr med ultrahøj energieffektivitet eller udstyr, der drives af vedvarende energikilder

| — | fordi afstrømningen af næringsstoffer fra landbruget vil blive reduceret efter installeringen af mere effektive kunstvandingssystemer (som forklaret ovenfor). |
| --- | --- |

—

fordi afstrømningen af næringsstoffer fra landbruget vil blive reduceret efter installeringen af mere effektive kunstvandingssystemer (som forklaret ovenfor).

| — | fordi landbrugerne støttes i omstillingen til afgrøder og forvaltningspraksis med mindre vandbehov og øget vandtilgængelighed på bedriftsniveau, og der dermed bruges mindre vand til kunstvanding |
| --- | --- |

—

fordi landbrugerne støttes i omstillingen til afgrøder og forvaltningspraksis med mindre vandbehov og øget vandtilgængelighed på bedriftsniveau, og der dermed bruges mindre vand til kunstvanding

| — | fordi der ydes støtte til bæredygtige landbrugsmetoder, som vil kræve færre pesticider og dermed føre til mindre vand- og jordforurening. |
| --- | --- |

—

fordi der ydes støtte til bæredygtige landbrugsmetoder, som vil kræve færre pesticider og dermed føre til mindre vand- og jordforurening.

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer: Forventes foranstaltningen at:

| i) | skade økosystemers gode tilstand og modstandsdygtighed væsentligt, eller |
| --- | --- |

i)

skade økosystemers gode tilstand og modstandsdygtighed væsentligt, eller

| ii) | skade bevaringsstatussen for levesteder og arter, herunder levesteder og arter af interesse for Unionen? |
| --- | --- |

ii)

skade bevaringsstatussen for levesteder og arter, herunder levesteder og arter af interesse for Unionen?

X

Foranstaltningen vil ikke få skadelige virkninger på biodiversiteten og økosystemerne:

| — | fordi de kunstvandingsprojekter, der er omfattet af denne foranstaltning, ikke befinder sig i beskyttede områder eller ikke vil få negative virkninger på sådanne områder i lyset af deres bevaringsmål. Enhver forstyrrelse af arter eller negativ indvirkning på levesteder uden for disse områder, både i anlægs- og driftsfasen, undgås ved at gennemføre de nødvendige forebyggelses- og afbødningstiltag, som afspejles i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen) |
| --- | --- |

—

fordi de kunstvandingsprojekter, der er omfattet af denne foranstaltning, ikke befinder sig i beskyttede områder eller ikke vil få negative virkninger på sådanne områder i lyset af deres bevaringsmål. Enhver forstyrrelse af arter eller negativ indvirkning på levesteder uden for disse områder, både i anlægs- og driftsfasen, undgås ved at gennemføre de nødvendige forebyggelses- og afbødningstiltag, som afspejles i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen)

| — | fordi der er gennemført en miljøkonsekvensvurdering i overensstemmelse med VVM-direktivet, og alle de nødvendige afhjælpende foranstaltninger er blevet udpeget og afspejlet i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen) |
| --- | --- |

—

fordi der er gennemført en miljøkonsekvensvurdering i overensstemmelse med VVM-direktivet, og alle de nødvendige afhjælpende foranstaltninger er blevet udpeget og afspejlet i foranstaltningens udformning (se side X i genopretnings- og resiliensplanen)

| — | fordi den opfylder kravene i habitatdirektivet og fugledirektivet fordi den var genstand for en vurdering i henhold til habitatdirektivets artikel 6, stk. 3 (i dette tilfælde integreret i miljøkonsekvensvurderingen), som udelukkede væsentlige indvirkninger på Natura 2000-områder |
| --- | --- |

—

fordi den opfylder kravene i habitatdirektivet og fugledirektivet fordi den var genstand for en vurdering i henhold til habitatdirektivets artikel 6, stk. 3 (i dette tilfælde integreret i miljøkonsekvensvurderingen), som udelukkede væsentlige indvirkninger på Natura 2000-områder

| — | fordi den støtter bæredygtige landbrugsmetoder, der kræver færre pesticider og dermed mindsker den negative indvirkning på biodiversiteten (insekter, fugle, livet i jorden), og som kan omfatte større afgrødediversitet, hvilket også vil støtte biodiversiteten. |
| --- | --- |

—

fordi den støtter bæredygtige landbrugsmetoder, der kræver færre pesticider og dermed mindsker den negative indvirkning på biodiversiteten (insekter, fugle, livet i jorden), og som kan omfatte større afgrødediversitet, hvilket også vil støtte biodiversiteten.

---

(1)  Eller, såfremt der ikke foreligger en samlet plan for bæredygtig transport, en specifik cost-benefit-analyse udført på projektniveau viser, at projektet i sig selv fører til et fald/ikke fører til en stigning i drivhusgasemissionerne i hele dets livscyklus.

(2)  Forurenende stof vil sige et stof, en rystelse, varme, støj, lys eller en anden kontaminant i luft, vand eller jord, der kan skade menneskers sundhed eller miljøet.

(3)  Der anvendes forskellige praksis for og krav til benzin- og dieselmotorer. I forordning (EF) nr. 715/2007 om Euro 5 og 6 fastsættes emissionsgrænserne for biler for regulerede forurenende stoffer, navnlig nitrogenoxider (NOx, dvs. kombinerede emissioner af NO og NO2) på 80 mg/km.

---

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/31

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 58/02)

Den 12. februar 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10142. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10142. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/32

---

Euroens vekselkurs (1)

17. februar 2021

(2021/C 58/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2060 |
| JPY | japanske yen | 127,94 |
| DKK | danske kroner | 7,4368 |
| GBP | pund sterling | 0,86960 |
| SEK | svenske kroner | 10,0413 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0806 |
| ISK | islandske kroner | 155,80 |
| NOK | norske kroner | 10,2113 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,883 |
| HUF | ungarske forint | 359,03 |
| PLN | polske zloty | 4,5012 |
| RON | rumænske leu | 4,8750 |
| TRY | tyrkiske lira | 8,4348 |
| AUD | australske dollar | 1,5573 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5304 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,3493 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6786 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6028 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 334,77 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,8247 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,7886 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5705 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 959,38 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8702 |
| PHP | filippinske pesos | 58,433 |
| RUB | russiske rubler | 89,0524 |
| THB | thailandske bath | 36,168 |
| BRL | brasilianske real | 6,4771 |
| MXN | mexicanske pesos | 24,4836 |
| INR | indiske rupee | 87,7940 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2060

JPY

japanske yen

127,94

DKK

danske kroner

7,4368

GBP

pund sterling

0,86960

SEK

svenske kroner

10,0413

CHF

schweiziske franc

1,0806

ISK

islandske kroner

155,80

NOK

norske kroner

10,2113

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,883

HUF

ungarske forint

359,03

PLN

polske zloty

4,5012

RON

rumænske leu

4,8750

TRY

tyrkiske lira

8,4348

AUD

australske dollar

1,5573

CAD

canadiske dollar

1,5304

HKD

hongkongske dollar

9,3493

NZD

newzealandske dollar

1,6786

SGD

singaporeanske dollar

1,6028

KRW

sydkoreanske won

1 334,77

ZAR

sydafrikanske rand

17,8247

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,7886

HRK

kroatiske kuna

7,5705

IDR

indonesiske rupiah

16 959,38

MYR

malaysiske ringgit

4,8702

PHP

filippinske pesos

58,433

RUB

russiske rubler

89,0524

THB

thailandske bath

36,168

BRL

brasilianske real

6,4771

MXN

mexicanske pesos

24,4836

INR

indiske rupee

87,7940

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/33

---

DEN ADMINISTRATIVE KOMMISSION FOR KOORDINERING AF SOCIALE SIKRINGSORDNINGER

GENNEMSNITLIGE UDGIFTER TIL NATURALYDELSER

(2021/C 58/04)

GENNEMSNITLIGE UDGIFTER TIL NATURALYDELSER — 2018

Anvendelse af artikel 64 i forordning (EF) nr. 987/2009 (1)

| I. | De beløb, der skal refunderes i forbindelse med naturalydelser, som er udredt i 2018 til familiemedlemmer, der ikke er bosat i samme medlemsstat som forsikringstageren, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 883/2004 (2), fastsættes ud fra nedennævnte gennemsnitlige udgifter: | Aldersgruppe | Årlig | Nettobeløb pr. måned
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cypern | under 20 år | 363,31 EUR | 24,22 EUR |
| 20-64 år | 368,17 EUR | 24,54 EUR |
| 65 år og derover | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR |
| Sverige | under 20 år | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK |
| 20-64 år | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK |
| 65 år og derover | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK |

I.

Aldersgruppe

Årlig

Nettobeløb pr. måned

x = 0,20

Cypern

under 20 år

363,31 EUR

24,22 EUR

20-64 år

368,17 EUR

24,54 EUR

65 år og derover

1 534,74 EUR

102,32 EUR

Sverige

under 20 år

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

20-64 år

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

65 år og derover

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

| II. | De beløb, der skal refunderes i forbindelse med naturalydelser, som er udredt i 2018 til pensionister og deres familiemedlemmer i henhold til artikel 24, stk. 1, samt artikel 25 og 26 i forordning (EF) nr. 883/2004, fastsættes ud fra nedennævnte gennemsnitlige udgifter: | Aldersgruppe | Årlig | Nettobeløb pr. måned x = 0,20 | Nettobeløb pr. måned
  x = 0,15  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cypern | under 20 år | 363,31 EUR | 24,22 EUR | 25,73 EUR |
| 20-64 år | 368,17 EUR | 24,54 EUR | 26,08 EUR |
| 65 år og derover | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR | 108,71 EUR |
| Sverige | under 20 år | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK | 1 066,19 SEK |
| 20-64 år | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK | 1 545,83 SEK |
| 65 år og derover | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK | 4 713,70 SEK |

II.

Aldersgruppe

Årlig

Nettobeløb pr. måned x = 0,20

Nettobeløb pr. måned

x = 0,15  (3)

Cypern

under 20 år

363,31 EUR

24,22 EUR

25,73 EUR

20-64 år

368,17 EUR

24,54 EUR

26,08 EUR

65 år og derover

1 534,74 EUR

102,32 EUR

108,71 EUR

Sverige

under 20 år

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

1 066,19 SEK

20-64 år

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

1 545,83 SEK

65 år og derover

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

4 713,70 SEK

GENNEMSNITLIGE UDGIFTER TIL NATURALYDELSER — 2019

Anvendelse af artikel 64 i forordning (EF) nr. 987/2009

| I. | De beløb, der skal refunderes i forbindelse med naturalydelser, som er udredt i 2019 til familiemedlemmer, der ikke er bosat i samme medlemsstat som forsikringstageren, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 883/2004, fastsættes ud fra nedennævnte gennemsnitlige udgifter: | Aldersgruppe | Årlig | Nettobeløb pr. måned
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanien | under 20 år | 582,28 EUR | 38,82 EUR |
| 20-64 år | 888,20 EUR | 59,21 EUR |
| 65 år og derover | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR |

I.

Aldersgruppe

Årlig

Nettobeløb pr. måned

x = 0,20

Spanien

under 20 år

582,28 EUR

38,82 EUR

20-64 år

888,20 EUR

59,21 EUR

65 år og derover

4 696,52 EUR

313,10 EUR

| II. | De beløb, der skal refunderes i forbindelse med naturalydelser, som er udredt i 2019 til pensionister og deres familiemedlemmer i henhold til artikel 24, stk. 1, samt artikel 25 og 26 i forordning (EF) nr. 883/2004, fastsættes ud fra nedennævnte gennemsnitlige udgifter: | Aldersgruppe | Årlig | Nettobeløb pr. måned x = 0,20 | Nettobeløb pr. måned
  x = 0,15  (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanien | under 20 år | 582,28 EUR | 38,82 EUR | 41,24 EUR |
| 20-64 år | 888,20 EUR | 59,21 EUR | 62,91 EUR |
| 65 år og derover | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR | 332,67 EUR |

II.

Aldersgruppe

Årlig

Nettobeløb pr. måned x = 0,20

Nettobeløb pr. måned

x = 0,15  (4)

Spanien

under 20 år

582,28 EUR

38,82 EUR

41,24 EUR

20-64 år

888,20 EUR

59,21 EUR

62,91 EUR

65 år og derover

4 696,52 EUR

313,10 EUR

332,67 EUR

---

(1)  EUT L 284 af 30.10.2009, s. 1.

(2)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

(3)  Det månedlige faste beløb nedsættes med »15 % (x = 0,15) for pensionister og deres familiemedlemmer, hvis den kompetente medlemsstat ikke er anført i bilag IV til grundforordningen« (artikel 64, stk. 3, i forordning (EF) nr. 987/2009).

(4)  Det månedlige faste beløb nedsættes med »15 % (x = 0,15) for pensionister og deres familiemedlemmer, hvis den kompetente medlemsstat ikke er anført i bilag IV til grundforordningen« (artikel 64, stk. 3, i forordning (EF) nr. 987/2009).

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/35

---

Ajourføring af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (1)

(2021/C 58/05)

Offentliggørelsen af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) er baseret på de oplysninger, som medlemsstaterne meddeler Kommissionen i henhold til Schengengrænsekodeksens artikel 39. (2)

Ud over de oplysninger, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, findes der på webstedet for Generaldirektoratet for Migration og Indre Anliggender oplysninger, der ajourføres regelmæssigt.

LISTE OVER GRÆNSEOVERGANGSSTEDER

TYSKLAND

Erstatter de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 43 af 4.2.2019, s. 2.

Havne ved Nordsøen

| 1) | Baltrum |
| --- | --- |

1)

| 2) | Bensersiel |
| --- | --- |

2)

| 3) | Borkum |
| --- | --- |

3)

| 4) | Brake |
| --- | --- |

4)

| 5) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

5)

| 6) | Büsum |
| --- | --- |

6)

| 7) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

7)

| 8) | Buxtehude |
| --- | --- |

8)

| 9) | Bremen |
| --- | --- |

9)

| 10) | Bremerhaven |
| --- | --- |

10)

| 11) | Carolinensiel (Harlesiel) |
| --- | --- |

11)

| 12) | Cuxhaven |
| --- | --- |

12)

| 13) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

13)

| 14) | Elsfleth |
| --- | --- |

14)

| 15) | Emden |
| --- | --- |

15)

| 16) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

16)

| 17) | Glückstadt |
| --- | --- |

17)

| 18) | Greetsiel |
| --- | --- |

18)

| 19) | Großensiel |
| --- | --- |

19)

| 20) | Hamburg |
| --- | --- |

20)

| 21) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

21)

| 22) | Herbrum |
| --- | --- |

22)

| 23) | Helgoland |
| --- | --- |

23)

| 24) | Hooksiel |
| --- | --- |

24)

| 25) | Horumersiel |
| --- | --- |

25)

| 26) | Husum |
| --- | --- |

26)

| 27) | Juist |
| --- | --- |

27)

| 28) | Langeoog |
| --- | --- |

28)

| 29) | Leer |
| --- | --- |

29)

| 30) | Lemwerder |
| --- | --- |

30)

| 31) | List/Sylt |
| --- | --- |

31)

| 32) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

32)

| 33) | Norddeich |
| --- | --- |

33)

| 34) | Nordenham |
| --- | --- |

34)

| 35) | Norderney |
| --- | --- |

35)

| 36) | Otterndorf |
| --- | --- |

36)

| 37) | Papenburg |
| --- | --- |

37)

| 38) | Spiekeroog |
| --- | --- |

38)

| 39) | Stade |
| --- | --- |

39)

| 40) | Stadersand |
| --- | --- |

40)

| 41) | Varel |
| --- | --- |

41)

| 42) | Wangerooge |
| --- | --- |

42)

| 43) | Wedel |
| --- | --- |

43)

| 44) | Weener |
| --- | --- |

44)

| 45) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

45)

| 46) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

46)

| 47) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

47)

Havne ved Østersøen

| 1) | Eckernförde |
| --- | --- |

1)

| 2) | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

2)

| 3) | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

3)

| 4) | Jägersberg (flådens havneanlæg) |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kiel |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kiel (flådens havneanlæg) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Kiel-Holtenau (flådens havneanlæg) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Lubmin |
| --- | --- |

8)

| 9) | Lübeck |
| --- | --- |

9)

| 10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

10)

| 11) | Mukran |
| --- | --- |

11)

| 12) | Neustadt (flådens havneanlæg) |
| --- | --- |

12)

| 13) | Puttgarden |
| --- | --- |

13)

| 14) | Rendsburg |
| --- | --- |

14)

| 15) | Rostock Hafen (sammenlægning af havnen i Warnemünde og Rostocks oversøiske havn) |
| --- | --- |

15)

| 16) | Sassnitz |
| --- | --- |

16)

| 17) | Stralsund |
| --- | --- |

17)

| 18) | Surendorf |
| --- | --- |

18)

| 19) | Vierow |
| --- | --- |

19)

| 20) | Wismar |
| --- | --- |

20)

| 21) | Wolgast |
| --- | --- |

21)

ODERHAFF

| 1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

1)

Lufthavne og flyvepladser

DELSTATEN BADEN-WÜRTTEMBERG

| 1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

1)

| 2) | Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

2)

| 3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

3)

| 4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

5)

| 6) | Heubach (Krs. Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Lahr |
| --- | --- |

7)

| 8) | Laupheim |
| --- | --- |

8)

| 9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

9)

| 10) | Mannheim-City |
| --- | --- |

10)

| 11) | Mengen |
| --- | --- |

11)

| 12) | Niederstetten |
| --- | --- |

12)

| 13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

13)

| 14) | Stuttgart |
| --- | --- |

14)

DELSTATEN BAYERN

| 1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

1)

| 2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

2)

| 3) | Bayreuth — Bindlacher Berg |
| --- | --- |

3)

| 4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

4)

| 5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

5)

| 6) | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

6)

| 7) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

7)

| 8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

8)

| 9) | Landsberg/Lech |
| --- | --- |

9)

| 10) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

10)

| 11) | Lechfeld |
| --- | --- |

11)

| 12) | Memmingerberg |
| --- | --- |

12)

| 13) | München "Franz Joseph Strauß" |
| --- | --- |

13)

| 14) | Neuburg |
| --- | --- |

14)

| 15) | Nürnberg |
| --- | --- |

15)

| 16) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

16)

| 17) | Roth |
| --- | --- |

17)

| 18) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

18)

DELSTATEN BERLIN

| 1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

1)

DELSTATEN BRANDENBURG

| 1) | Berlin Brandenburg »Willy Brandt« |
| --- | --- |

1)

| 2) | Schönhagen |
| --- | --- |

2)

DELSTATEN BREMEN

| 1) | Bremen |
| --- | --- |

1)

DELSTATEN HAMBURG

| 1) | Hamburg |
| --- | --- |

1)

DELSTATEN HESSEN

| 1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

1)

| 2) | Egelsbach |
| --- | --- |

2)

| 3) | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

3)

| 4) | Fritzlar |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

5)

| 6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

6)

DELSTATEN MECKLENBURG-VORPOMMERN

| 1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

1)

| 2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

2)

DELSTATEN NIEDERSACHSEN

| 1) | Borkum |
| --- | --- |

1)

| 2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

2)

| 3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

3)

| 4) | Celle |
| --- | --- |

4)

| 5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

5)

| 6) | Diepholz |
| --- | --- |

6)

| 7) | Emden |
| --- | --- |

7)

| 8) | Fassberg |
| --- | --- |

8)

| 9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

9)

| 10) | Hannover |
| --- | --- |

10)

| 11) | Jever |
| --- | --- |

11)

| 12) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

12)

| 13) | Norderney |
| --- | --- |

13)

| 14) | Nordholz |
| --- | --- |

14)

| 15) | Nordhorn-Lingen |
| --- | --- |

15)

| 16) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

16)

| 17) | Wangerooge |
| --- | --- |

17)

| 18) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

18)

| 19) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

19)

| 20) | Wunstorf |
| --- | --- |

20)

DELSTATEN NORDRHEIN-WESTFALEN

| 1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

1)

| 2) | Arnsberg |
| --- | --- |

2)

| 3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

3)

| 4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

4)

| 5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

5)

| 6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

6)

| 7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

7)

| 8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

8)

| 9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

9)

| 10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

10)

| 11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

11)

| 12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

12)

| 13) | Nörvenich |
| --- | --- |

13)

| 14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

14)

| 15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

15)

| 16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

16)

| 17) | Siegerland |
| --- | --- |

17)

| 18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

18)

| 19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

19)

DELSTATEN RHEINLAND-PFALZ

| 1) | Büchel |
| --- | --- |

1)

| 2) | Föhren |
| --- | --- |

2)

| 3) | Hahn |
| --- | --- |

3)

| 4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

4)

| 5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

5)

| 6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

6)

| 7) | Ramstein (amerikansk flyvebase) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Speyer |
| --- | --- |

8)

| 9) | Spangdahlem (amerikansk flyvebase) |
| --- | --- |

9)

| 10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

10)

DELSTATEN SAARLAND

| 1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

1)

| 2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

2)

DELSTATEN SACHSEN

| 1) | Dresden |
| --- | --- |

1)

| 2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

3)

DELSTATEN SACHSEN-ANHALT

| 1) | Cochstedt |
| --- | --- |

1)

| 2) | Magdeburg |
| --- | --- |

2)

DELSTATEN SCHLESWIG-HOLSTEIN

| 1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

1)

| 2) | Hohn |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

3)

| 4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

4)

| 5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

5)

| 6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

6)

DELSTATEN THÜRINGEN

| 1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

1)

| 2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

2)

LITAUEN

Erstatter de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 126 af 18.4.2015, s. 10.

LITAUEN — HVIDERUSLAND

Landgrænser

| 1) | Kena — Gudagojis (jernbane) |
| --- | --- |

1)

| 2) | Stasylos — Benekainys (jernbane) |
| --- | --- |

2)

| 3) | Lavoriškės — Kotlovka |
| --- | --- |

3)

| 4) | Medininkai — Kamenyj Log |
| --- | --- |

4)

| 5) | Šalčininkai — Benekainys |
| --- | --- |

5)

| 6) | Raigardas — Privalka |
| --- | --- |

6)

| 7) | Švendubrė — Privalka (flod) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Tverečius — Vidžiai |
| --- | --- |

8)

| 9) | Šumskas — Loša |
| --- | --- |

9)

| 10) | Vilnius jernbanestation (jernbane) |
| --- | --- |

10)

Lokal grænsetrafik

| 1) | Adutiškis — Moldevičiai |
| --- | --- |

1)

| 2) | Papelekis — Lentupis |
| --- | --- |

2)

| 3) | Norviliškės — Pickūnai |
| --- | --- |

3)

| 4) | Krakūnai — Geranainys |
| --- | --- |

4)

| 5) | Eišiškės — Dotiškės |
| --- | --- |

5)

| 6) | Rakai — Petiulevcai |
| --- | --- |

6)

| 7) | Latežeris — Pariečė |
| --- | --- |

7)

LITAUEN — DEN RUSSISKE FØDERATION

Landgrænser

| 1) | Jurbarkas — Sovetsk (flod) |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kybartai — Černyševskoje |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kybartai — Nesterov (jernbane) |
| --- | --- |

3)

| 4) | Nida — Morskoje |
| --- | --- |

4)

| 5) | Nida — Rybačyj (flod) |
| --- | --- |

5)

| 6) | Rambynas — Dubki |
| --- | --- |

6)

| 7) | Pagėgiai — Sovetsk (jernbane) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Panemunė — Sovetsk |
| --- | --- |

8)

| 9) | Ramoniškiai — Pograničnyj* |
| --- | --- |

9)

| 10) | Rusnė — Sovetsk (flod) |
| --- | --- |

10)

| * | Kun åben for borgere i Republikken Litauen og Den Russiske Føderation i henhold til bilaget til aftalen af 24. februar 1995 mellem Republikken Litauens regering og Den Russiske Føderations regering om grænseovergangssteder mellem Republikken Litauen og Den Russiske Føderation (artikel 1, stk. 1, nr. 1.2), litra d)). |
| --- | --- |

*

Søgrænser

| 1) | Klaipėda statshavn (grænseovergangsstederne Molas, Pilis og Malkų įlanka) |
| --- | --- |

1)

| 2) | Būtingė olieterminal |
| --- | --- |

2)

Luftgrænse

| 1) | Vilnius lufthavn |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kaunas lufthavn |
| --- | --- |

2)

| 3) | Palanga lufthavn |
| --- | --- |

3)

| 4) | Zokniai lufthavn |
| --- | --- |

4)

UNGARN

Ændrer de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 341 af 16.10.2015, s. 19.

UNGARN — KROATIEN

Landgrænser

| 1) | Barcs — Terezino Polje |
| --- | --- |

1)

| 2) | Beremend — Baranjsko Petrovo Selo |
| --- | --- |

2)

| 3) | Berzence — Gola |
| --- | --- |

3)

| 4) | Drávaszabolcs — Donji Miholjac |
| --- | --- |

4)

| 5) | Drávaszabolcs (flod, efter anmodning) * |
| --- | --- |

5)

| 6) | Gyékényes — Koprivnica (jernbane) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Letenye — Goričan I |
| --- | --- |

7)

| 8) | Letenye — Goričan II (motorvej) |
| --- | --- |

8)

| 9) | Magyarboly — Beli Manastir (jernbane) |
| --- | --- |

9)

| 10) | Mohács (flod) |
| --- | --- |

10)

| 11) | Murakeresztúr - Kotoriba (jernbane) |
| --- | --- |

11)

| 12) | Udvar — Dubosevica |
| --- | --- |

12)

UNGARN — SERBIEN

Landgrænser

| 1) | Ásotthalom — Backi Vinograd* |
| --- | --- |

1)

| 2) | Bácsalmás — Bajmok* |
| --- | --- |

2)

| 3) | Hercegszántó — Bački Breg |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kelebia - Subotica (jernbane) |
| --- | --- |

4)

| 5) | Mohács (flod) |
| --- | --- |

5)

| 6) | Röszke — Horgoš (Horgos) (hovedvej) bruges af internationale køretøjer, som ikke må bruge motorvejen, samt af fodgængere og cyklister) * |
| --- | --- |

6)

| 7) | Röszke — Horgoš (motorvej) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Röszke — Horgoš (jernbane) |
| --- | --- |

8)

| 9) | Szeged (flod) * |
| --- | --- |

9)

| 10) | Tiszasziget — Đjala (Gyála) * |
| --- | --- |

10)

| 11) | Tompa — Kelebija |
| --- | --- |

11)

| 12) | Kübekháza — Rabe* |
| --- | --- |

12)

| 13) | Bácsszentgyörgy — Rastina* |
| --- | --- |

13)

UNGARN-RUMÆNIEN

Landgrænser

| 1) | Ágerdőmajor (Tiborszállás) — Carei (jernbane) |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ártánd — Borș |
| --- | --- |

2)

| 3) | Battonya — Turnu |
| --- | --- |

3)

| 4) | Biharkeresztes — Episcopia Bihorului (jernbane) |
| --- | --- |

4)

| 5) | Csanádpalota — Nădlac (motorvej) |
| --- | --- |

5)

| 6) | Csengersima — Petea |
| --- | --- |

6)

| 7) | Gyula — Vărșand |
| --- | --- |

7)

| 8) | Kiszombor — Cenad |
| --- | --- |

8)

| 9) | Kötegyán — Salonta (jernbane) |
| --- | --- |

9)

| 10) | Létavértes — Sǎcuieni** |
| --- | --- |

10)

| 11) | Lőkösháza — Curtici (jernbane) |
| --- | --- |

11)

| 12) | Méhkerék — Salonta |
| --- | --- |

12)

| 13) | Nagylak — Nădlac (hovedvej) |
| --- | --- |

13)

| 14) | Nyírábrány — Valea Lui Mihai (jernbane) |
| --- | --- |

14)

| 15) | Nyírábrány — Valea lui Mihai |
| --- | --- |

15)

| 16) | Vállaj — Urziceni |
| --- | --- |

16)

| 17) | Nagykereki – Borș II. (motorvej) |
| --- | --- |

17)

UNGARN-UKRAINE

Landgrænser

| 1) | Barabás — Kosino* |
| --- | --- |

1)

| 2) | Beregsurány — Luzhanka |
| --- | --- |

2)

| 3) | Eperjeske — Salovka (jernbane) |
| --- | --- |

3)

| 4) | Lónya — Dzvinkove*** |
| --- | --- |

4)

| 5) | Tiszabecs — Vylok |
| --- | --- |

5)

| 6) | Záhony — Čop (jernbane) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Záhony — Čop |
| --- | --- |

7)

Luftgrænse

Internationale lufthavne:

| 1) | Liszt Ferenc International Airport i Budapest |
| --- | --- |

1)

Liszt Ferenc International Airport i Budapest

| 2) | Debrecen |
| --- | --- |

2)

Debrecen

| 3) | Sármellék |
| --- | --- |

3)

Sármellék

Små internationale lufthavne (efter anmodning):

| 1) | Békéscsaba |
| --- | --- |

1)

Békéscsaba

| 2) | Budaörs |
| --- | --- |

2)

Budaörs

| 3) | Fertőszentmiklós |
| --- | --- |

3)

Fertőszentmiklós

| 4) | Győr-Pér |
| --- | --- |

4)

Győr-Pér

| 5) | Kecskemét |
| --- | --- |

5)

Kecskemét

| 6) | Nyíregyháza |
| --- | --- |

6)

Nyíregyháza

| 7) | Pápa |
| --- | --- |

7)

Pápa

| 8) | Pécs-Pogány |
| --- | --- |

8)

Pécs-Pogány

| 9) | Siófok-Balatonkiliti |
| --- | --- |

9)

Siófok-Balatonkiliti

| 10) | Szeged |
| --- | --- |

10)

Szeged

| 11) | Szolnok |
| --- | --- |

11)

Szolnok

| * | 7.00-19.00 |
| --- | --- |

*

| ** | 6.00-22.00 |
| --- | --- |

**

| *** | 7.00-18.00 |
| --- | --- |

***

SVERIGE

Erstatter de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1.

Luftgrænser

Internationale lufthavne

| Lufthavn | Kommune |
| --- | --- |
| Arlanda | Sigtuna |
| Arvidsjaur | Arvidsjaur |
| Bromma | Stockholm |
| Dala Airport | Borlänge |
| Göteborg City Airport | Göteborg |
| Göteborg/Landvetter | Härryda |
| Halmstad | Halmstad |
| Jönköping | Jönköping |
| Kalmar | Kalmar |
| Karlstad | Karlstad |
| Kiruna | Kiruna |
| Kristianstad-Everöd | Kristianstad |
| Malmö-Sturup | Svedala |
| Norrköping | Norrköping |
| Linköping | Linköping |
| Luleå-Kallax | Luleå |
| Pajala-Ylläs | Pajala |
| Ronneby/Kallinge | Ronneby |
| Scandinavian Mountains Airport | Malung-Sälen |
| Stockholm-Skavsta | Nyköping |
| Sundsvall-Härnösand | Timrå |
| Umeå | Umeå |
| Visby | Gotland |
| Västerås-Hässlö | Västerås |
| Växjö | Växjö |
| Örebro | Örebro |
| Östersund | Östersund |

Lufthavn

Kommune

Arlanda

Sigtuna

Arvidsjaur

Arvidsjaur

Bromma

Stockholm

Dala Airport

Borlänge

Göteborg City Airport

Göteborg

Göteborg/Landvetter

Härryda

Halmstad

Halmstad

Jönköping

Jönköping

Kalmar

Kalmar

Karlstad

Karlstad

Kiruna

Kiruna

Kristianstad-Everöd

Kristianstad

Malmö-Sturup

Svedala

Norrköping

Norrköping

Linköping

Linköping

Luleå-Kallax

Luleå

Pajala-Ylläs

Pajala

Ronneby/Kallinge

Ronneby

Scandinavian Mountains Airport

Malung-Sälen

Stockholm-Skavsta

Nyköping

Sundsvall-Härnösand

Timrå

Umeå

Umeå

Visby

Gotland

Västerås-Hässlö

Västerås

Växjö

Växjö

Örebro

Örebro

Östersund

Östersund

Flyvepladser

| Lufthavn | Kommune |
| --- | --- |
| Rörberg | Gävle |
| Skellefteå | Skellefteå |
| Skövde | Skövde |
| Trollhättan/Vänersborg | Vänersborg |
| Ängelholm | Ängelholm |
| Örnsköldsvik | Örnsköldsvik |

Lufthavn

Kommune

Rörberg

Gävle

Skellefteå

Skellefteå

Skövde

Skövde

Trollhättan/Vänersborg

Vänersborg

Ängelholm

Ängelholm

Örnsköldsvik

Örnsköldsvik

Søgrænser

| Havn | Kommune |
| --- | --- |
| Bergkvara | Torsås |
| Borgholm | Borgholm |
| Ekenäs | Ronneby |
| Falkenberg | Falkenberg |
| Furusund | Norrtälje |
| Grönhögen | Mörbylånga |
| Gävle hamnar | Gävle |
| Göta kanal Söderköping | Söderköping |
| Göteborgs hamnar | Göteborg |
| Halmstad | Halmstad |
| Handelshamnen | Karlskrona |
| Hargshamn | Östhammar |
| Harnäs-Skutskär | Älvkarleby |
| Helsingborgs hamn | Helsingborg |
| Herrvik | Gotland |
| Holmsund | Umeå |
| Hudiksvalls hamnar | Hudiksvall |
| Husums hamn | Örnsköldsvik |
| Härnösands hamnar | Härnösand |
| Kalix hamn, Karlsborg | Kalix |
| Kalmar | Kalmar |
| Kapellskär | Norrtälje |
| Karlshamns hamnar | Karlshamn |
| Karlstad | Karlstad |
| Kramfors hamnar | Kramfors |
| Landskrona | Landskrona |
| Luleå hamn | Luleå |
| Lysekil | Lysekil |
| Malmö | Malmö |
| Mönsterås | Mönsterås |
| Norrköpings hamn | Norrköping |
| Nynäshamn | Nynäshamn |
| Oskarshamn | Oskarshamn |
| Oxelösund | Oxelösund |
| Piteå hamn | Piteå |
| Ronehamn | Gotland |
| Ronneby hamn | Ronneby |
| Saltö fiskhamn | Karlskrona |
| Sandhamn | Värmdö |
| Simrishamn | Simrishamn |
| Skelleftehamn | Skellefteå |
| Slite | Gotland |
| Sternö vindhamn | Karlshamn |
| Stillerydshamnen | Karlshamn |
| Stockholms hamnar | Stockholm |
| Strömstad | Strömstad |
| Sundsvalls hamnar | Sundsvall |
| Söderhamns hamnar | Söderhamn |
| Södertälje | Södertälje |
| Sölvesborgs hamn | Sölvesborg |
| Timrå hamnar | Timrå |
| Trelleborg | Trelleborg |
| Varberg | Varberg |
| Verköhamnen | Karlskrona |
| Visby | Gotland |
| Västervik | Västervik |
| Ystad | Ystad |
| Åhus | Kristianstad |
| Öregrund | Östhammar |
| Örnsköldsviks hamnar | Örnsköldsvik |

Havn

Kommune

Bergkvara

Torsås

Borgholm

Borgholm

Ekenäs

Ronneby

Falkenberg

Falkenberg

Furusund

Norrtälje

Grönhögen

Mörbylånga

Gävle hamnar

Gävle

Göta kanal Söderköping

Söderköping

Göteborgs hamnar

Göteborg

Halmstad

Halmstad

Handelshamnen

Karlskrona

Hargshamn

Östhammar

Harnäs-Skutskär

Älvkarleby

Helsingborgs hamn

Helsingborg

Herrvik

Gotland

Holmsund

Umeå

Hudiksvalls hamnar

Hudiksvall

Husums hamn

Örnsköldsvik

Härnösands hamnar

Härnösand

Kalix hamn, Karlsborg

Kalix

Kalmar

Kalmar

Kapellskär

Norrtälje

Karlshamns hamnar

Karlshamn

Karlstad

Karlstad

Kramfors hamnar

Kramfors

Landskrona

Landskrona

Luleå hamn

Luleå

Lysekil

Lysekil

Malmö

Malmö

Mönsterås

Mönsterås

Norrköpings hamn

Norrköping

Nynäshamn

Nynäshamn

Oskarshamn

Oskarshamn

Oxelösund

Oxelösund

Piteå hamn

Piteå

Ronehamn

Gotland

Ronneby hamn

Ronneby

Saltö fiskhamn

Karlskrona

Sandhamn

Värmdö

Simrishamn

Simrishamn

Skelleftehamn

Skellefteå

Slite

Gotland

Sternö vindhamn

Karlshamn

Stillerydshamnen

Karlshamn

Stockholms hamnar

Stockholm

Strömstad

Strömstad

Sundsvalls hamnar

Sundsvall

Söderhamns hamnar

Söderhamn

Södertälje

Södertälje

Sölvesborgs hamn

Sölvesborg

Timrå hamnar

Timrå

Trelleborg

Trelleborg

Varberg

Varberg

Verköhamnen

Karlskrona

Visby

Gotland

Västervik

Västervik

Ystad

Ystad

Åhus

Kristianstad

Öregrund

Östhammar

Örnsköldsviks hamnar

Örnsköldsvik

SCHWEIZ

Erstatter de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 411 af 2.12.2017, s. 10.

Lufthavne

| 1) | Basel—Mulhouse |
| --- | --- |

1)

| 2) | Genève—Cointrin |
| --- | --- |

2)

| 3) | Zürich |
| --- | --- |

3)

| 4) | Saint-Gall—Altenrhein SG |
| --- | --- |

4)

| 5) | Bern—Belp |
| --- | --- |

5)

| 6) | Granges |
| --- | --- |

6)

| 7) | La-Chaux-de-Fond—Les Eplatures |
| --- | --- |

7)

| 8) | Lausanne—La Blécherette |
| --- | --- |

8)

| 9) | Locarno—Magadino |
| --- | --- |

9)

| 10) | Lugano—Ago |
| --- | --- |

10)

| 11) | Samedan |
| --- | --- |

11)

| 12) | Sion |
| --- | --- |

12)

| 13) | Buochs* |
| --- | --- |

13)

| 14) | Emmen * |
| --- | --- |

14)

| 15) | Mollis * |
| --- | --- |

15)

| 16) | Saanen * |
| --- | --- |

16)

| 17) | St. Stephan* |
| --- | --- |

17)

| * | kan kun undtagelsesvis anvendes som grænseovergangssted, forudsat at kontrolmyndigheden på stedet på forhånd har givet individuel tilladelse hertil. |
| --- | --- |

*

Forklaring:

Grænseovergangssteder markeret med en asterisk (*) er ikke permanent bemandet af grænsekontrolmyndighedernes personale. De må kun undtagelsesvis anvendes til indrejse og udrejse fra Schengenområdet, forudsat at de kompetente kontrolmyndigheder på forhånd har givet tilladelse hertil i henhold til artikel 29, stk. 3, i bekendtgørelse af 15. august 2018 om indrejse og udstedelse af visum (OEV, RS 142.204).

Fortegnelse over tidligere offentliggørelser af oplysninger

EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1

EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16

EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9

EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10

EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13

EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10

EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10

EUT C 64 af 19.3.2009, s. 20

EUT C 99 af 30.4.2009, s. 7

EUT C 229 af 23.9.2009, s. 28

EUT C 263 af 5.11.2009, s. 22

EUT C 298 af 8.12.2009, s. 17

EUT C 74 af 24.3.2010, s. 13

EUT C 326 af 3.12.2010, s. 17

EUT C 355 af 29.12.2010, s. 34

EUT C 22 af 22.1.2011, s. 22

EUT C 37 af 5.2.2011, s. 12

EUT C 149 af 20.5.2011, s. 8

EUT C 190 af 30.6.2011, s. 17

EUT C 203 af 9.7.2011, s. 14

EUT C 210 af 16.7.2011, s. 30

EUT C 271 af 14.9.2011, s. 18

EUT C 356 af 6.12.2011, s. 12

EUT C 111 af 18.4.2012, s. 3

EUT C 183 af 23.6.2012, s. 7

EUT C 313 af 17.10.2012, s. 11

EUT C 394 af 20.12.2012, s. 22

EUT C 51 af 22.2.2013, s. 9

EUT C 167 af 13.6.2013, s. 9

EUT C 242 af 23.8.2013, s. 2

EUT C 275 af 24.9.2013, s. 7

EUT C 314 af 29.10.2013, s. 5

EUT C 324 af 9.11.2013, s. 6

EUT C 57 af 28.2.2014, s. 4

EUT C 167 af 4.6.2014, s. 9

EUT C 244 af 26.7.2014, s. 22

EUT C 332 af 24.9.2014, s 12

EUT C 420 af 22.11.2014, s. 9

EUT C 72 af 28.2.2015, s. 17

EUT C 126 af 18.4.2015, s. 10

EUT C 229 af 14.7.2015, s. 5

EUT C 341 af 16.10.2015, s. 19

EUT C 84 af 4.3.2016, s. 2

EUT C 236 af 30.6.2016, s. 6

EUT C 278 af 30.7.2016, s. 47

EUT C 331 af 9.9.2016, s. 2

EUT C 401 af 29.10.2016, s. 4

EUT C 484 af 24.12.2016, s. 30

EUT C 32 af 1.2.2017, s. 4

EUT C 74 af 10.3.2017, s. 9

EUT C 120 af 13.4.2017, s. 17

EUT C 152 af 16.5.2017, s. 5

EUT C 411 af 2.12.2017, s. 10

EUT C 31 af 27.1.2018, s. 12

EUT C 261 af 25.7.2018, s. 6

EUT C 264 af 26.7.2018, s. 8

EUT C 368 af 11.10.2018, s. 4

EUT C 459 af 20.12.2018, s. 40

EUT C 43 af 4.2.2019, s. 2

EUT C 64 af 27.2.2020, s. 6

---

(1)  Se listen over oplysninger, der tidligere er offentliggjort, nederst i denne ajourføring.

(2)  EUT L 77 af 23.3.2016, s. 1.

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/50

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 58/06)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 15. oktober 2020 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 85649 |
| Beslutning nr. | 118/20/COL |
| EFTA-stat | Norge |
| Titel | Forlængelse af garantiordningen for luftfartsselskaber i forbindelse med covid-19 |
| Retsgrundlag | Parlamentsbeslutningen om godkendelse af garantiordningen i overensstemmelse med de betingelser, der er foreslået af ministeriet |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Formålet med garantiordningen er at afhjælpe den likviditetsmangel, som luftfartssektoren står over for, og sikre, at forstyrrelser, der skyldes covid-19-udbruddet, ikke underminerer luftfartsselskabernes levedygtighed. |
| Støtteform | Offentlige garantier |
| Budget | Anslået til 6 mia. NOK |
| Varighed | 31. december 2020 |
| Berørte sektorer | Luftfartssektoren |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | GIEK, Garantiinstituttet for eksportkredit |
| Postboks 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORGE |

Vedtagelsesdato

15. oktober 2020

Sag nr.

85649

Beslutning nr.

118/20/COL

EFTA-stat

Norge

Titel

Forlængelse af garantiordningen for luftfartsselskaber i forbindelse med covid-19

Retsgrundlag

Parlamentsbeslutningen om godkendelse af garantiordningen i overensstemmelse med de betingelser, der er foreslået af ministeriet

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Formålet med garantiordningen er at afhjælpe den likviditetsmangel, som luftfartssektoren står over for, og sikre, at forstyrrelser, der skyldes covid-19-udbruddet, ikke underminerer luftfartsselskabernes levedygtighed.

Støtteform

Offentlige garantier

Budget

Anslået til 6 mia. NOK

Varighed

31. december 2020

Berørte sektorer

Luftfartssektoren

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

GIEK, Garantiinstituttet for eksportkredit

Postboks 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORGE

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/51

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 58/07)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 12. november 2020 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 85837 |
| Beslutning nr. | 132/20/COL |
| EFTA-stat | Norge |
| Region | Hele Norges område |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | Covid-19 — Porteføljegaranti for handelskreditforsikring |
| Retsgrundlag | Parliamentary resolution (»Stortingsvedtak«) on an amendment to the National Budget 2020: »Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021« (yet to be adopted) |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | At sikre et velfungerende handelskreditforsikringsmarked i lyset af covid-19-pandemien |
| Støtteform | Garantier |
| Støttebeløb | 19,820 mia. NOK i garantier |
| Varighed | Indtil den 30. juni 2021 |
| Berørte sektorer | Handelskreditforsikring |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | GIEK |
| Postboks 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORGE |

Vedtagelsesdato

12. november 2020

Sag nr.

85837

Beslutning nr.

132/20/COL

EFTA-stat

Norge

Region

Hele Norges område

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

Covid-19 — Porteføljegaranti for handelskreditforsikring

Retsgrundlag

Parliamentary resolution (»Stortingsvedtak«) on an amendment to the National Budget 2020: »Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021« (yet to be adopted)

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

At sikre et velfungerende handelskreditforsikringsmarked i lyset af covid-19-pandemien

Støtteform

Garantier

Støttebeløb

19,820 mia. NOK i garantier

Varighed

Indtil den 30. juni 2021

Berørte sektorer

Handelskreditforsikring

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

GIEK

Postboks 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORGE

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/52

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 58/08)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 12. november 2020 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 85836 |
| Beslutning nr. | 133/20/COL |
| EFTA-stat | Norge |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed): | Fjerde ændring af covid-19-garantiordningen |
| Retsgrundlag | Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Sikre adgangen til likviditet for virksomheder, der pludselig får likviditetsmangel som følge af covid-19-udbruddet |
| Støtteform | Offentlige garantier |
| Støttebeløb | 50 mia. NOK (til ordningen som ændret) |
| Varighed | 26. marts 2020 – 30. juni 2021 |
| Berørte sektorer | Alle sektorer |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | GIEK, The Norwegian Export Credit Guarantee Agency |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORGE |

Vedtagelsesdato

12. november 2020

Sag nr.

85836

Beslutning nr.

133/20/COL

EFTA-stat

Norge

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed):

Fjerde ændring af covid-19-garantiordningen

Retsgrundlag

Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Sikre adgangen til likviditet for virksomheder, der pludselig får likviditetsmangel som følge af covid-19-udbruddet

Støtteform

Offentlige garantier

Støttebeløb

50 mia. NOK (til ordningen som ændret)

Varighed

26. marts 2020 – 30. juni 2021

Berørte sektorer

Alle sektorer

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

GIEK, The Norwegian Export Credit Guarantee Agency

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORGE

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/53

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 58/09)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 28. oktober 2020 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 85631 |
| Beslutning nr. | 123/20/COL |
| EFTA-stat | Norge |
| Titel | Støtteordning til lokal radio- og tv-udsendelser |
| Retsgrundlag | Forskrift af 19. februar 2016 nr. 166 om tilskud til lokale lyd- og bildemedier |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Mediepluralisme, ytringsfrihed og styrkelse af de lokale radio- og tv-udsendelsers demokratiske funktion |
| Støtteform | Tilskud |
| Budget | 22 mio. NOK årligt |
| Støtteintensitet | 80 % |
| Varighed | Den 1. januar 2021 til den 31. december 2026 |
| Berørte sektorer | Medier |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | Medietilsynet |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORGE |

Vedtagelsesdato

28. oktober 2020

Sag nr.

85631

Beslutning nr.

123/20/COL

EFTA-stat

Norge

Titel

Støtteordning til lokal radio- og tv-udsendelser

Retsgrundlag

Forskrift af 19. februar 2016 nr. 166 om tilskud til lokale lyd- og bildemedier

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Mediepluralisme, ytringsfrihed og styrkelse af de lokale radio- og tv-udsendelsers demokratiske funktion

Støtteform

Tilskud

Budget

22 mio. NOK årligt

Støtteintensitet

80 %

Varighed

Den 1. januar 2021 til den 31. december 2026

Berørte sektorer

Medier

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

Medietilsynet

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORGE

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/54

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 58/10)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 11. november 2020 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 85838 |
| Beslutning nr. | 131/20/KOL |
| EFTA-stat | Norge |
| Titel | Regionalt differentierede socialsikringsbidrag 2021 |
| Retsgrundlag | Parlamentets årlige beslutning om satserne for socialsikringsbidrag m.v. og § 23-2 i lov nr. 19 af 28. februar 1997 om den nationale forsikringsordning (Folketrygdloven) |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Regionalstøtte |
| Støtteform | Afgiftsnedsættelse |
| Intensitet | 3,1 til 12,4 |
| Varighed | 1.1.2021-31.12.2021 |
| Berørte sektorer | Horisontale Alle sektorer, der er omfattet af retningslinjerne for regionalstøtte 2014-2021 |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | Norges regering |

Vedtagelsesdato

11. november 2020

Sag nr.

85838

Beslutning nr.

131/20/KOL

EFTA-stat

Norge

Titel

Regionalt differentierede socialsikringsbidrag 2021

Retsgrundlag

Parlamentets årlige beslutning om satserne for socialsikringsbidrag m.v. og § 23-2 i lov nr. 19 af 28. februar 1997 om den nationale forsikringsordning (Folketrygdloven)

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Regionalstøtte

Støtteform

Afgiftsnedsættelse

Intensitet

3,1 til 12,4

Varighed

1.1.2021-31.12.2021

Berørte sektorer

Horisontale Alle sektorer, der er omfattet af retningslinjerne for regionalstøtte 2014-2021

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

Norges regering

Den autentiske udgave af beslutningen (uden for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/55

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 58/11)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 19. oktober 2020 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 85613 |
| Beslutning nr. | 119/20/COL |
| EFTA-stat | Norge |
| Område | Vestfold og Telemark |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | Covid-19-kompensation til Dyrsku’n Arrangement AS |
| Retsgrundlag | Bevillingsbrev fra Ministeriet for Landbrug og Fødevarer til Dyrsku’n Arrangement AS, til gennemførelse af formålet med det norske parlaments beslutning af 9. oktober 2020 om bevilling af statsstøtte på 11,2 mio. NOK. |
| Foranstaltningens art | Individuel støtte |
| Formål | Kompensation for tab som følge af usædvanlige begivenheder. |
| Støtteform | Direkte tilskud |
| Budget | 11,2 mio. NOK |
| Støtteintensitet | 68,70 % (anslået værdi) |
| Berørte sektorer | Organisering af kongresser, messer og udstillinger Pladser for campingvogne, fritidskøretøjer og lignende faciliteter Andre overnatningsfaciliteter |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | Landbrugs- og Fødevareministeriet |
| Postboks 8007 Dep. |
| N-0030 Oslo |
| NORGE |

Vedtagelsesdato

19. oktober 2020

Sag nr.

85613

Beslutning nr.

119/20/COL

EFTA-stat

Norge

Område

Vestfold og Telemark

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

Covid-19-kompensation til Dyrsku’n Arrangement AS

Retsgrundlag

Bevillingsbrev fra Ministeriet for Landbrug og Fødevarer til Dyrsku’n Arrangement AS, til gennemførelse af formålet med det norske parlaments beslutning af 9. oktober 2020 om bevilling af statsstøtte på 11,2 mio. NOK.

Foranstaltningens art

Individuel støtte

Formål

Kompensation for tab som følge af usædvanlige begivenheder.

Støtteform

Direkte tilskud

Budget

11,2 mio. NOK

Støtteintensitet

68,70 % (anslået værdi)

Berørte sektorer

Organisering af kongresser, messer og udstillinger Pladser for campingvogne, fritidskøretøjer og lignende faciliteter Andre overnatningsfaciliteter

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

Landbrugs- og Fødevareministeriet

Postboks 8007 Dep.

N-0030 Oslo

NORGE

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/56

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 58/12)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 6. november 2020 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 85844 |
| Beslutning nr. | 129/20/COL |
| EFTA-stat | Island |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | Covid-19-kompensation for indkomsttab |
| Retsgrundlag | The Act on aid for undertakings faced with income losses due to the coronavirus pandemic (i. lög um tekjufallsstyrki) |
| Foranstaltningens art | Direkte tilskud |
| Formål | At opretholde beskæftigelsen og den økonomiske aktivitet i Island ved at støtte virksomheder, der midlertidigt har mistet indtjening som følge af covid-19-udbruddet og de bekæmpelsesforanstaltninger, der er truffet. |
| Støtteform | Direkte tilskud |
| Støttebeløb | 23,3 mia. ISK |
| Varighed | Indtil 1. maj 2021 |
| Berørte sektorer | Alle sektorer |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | Iceland Revenue and Customs |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavík |
| ISLAND |

Vedtagelsesdato

6. november 2020

Sag nr.

85844

Beslutning nr.

129/20/COL

EFTA-stat

Island

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

Covid-19-kompensation for indkomsttab

Retsgrundlag

The Act on aid for undertakings faced with income losses due to the coronavirus pandemic (i. lög um tekjufallsstyrki)

Foranstaltningens art

Direkte tilskud

Formål

At opretholde beskæftigelsen og den økonomiske aktivitet i Island ved at støtte virksomheder, der midlertidigt har mistet indtjening som følge af covid-19-udbruddet og de bekæmpelsesforanstaltninger, der er truffet.

Støtteform

Direkte tilskud

Støttebeløb

23,3 mia. ISK

Varighed

Indtil 1. maj 2021

Berørte sektorer

Alle sektorer

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

Iceland Revenue and Customs

Tryggvagata 19

101 Reykjavík

ISLAND

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/57

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIG UDVÆLGELSESPRØVE

(2021/C 58/13)

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder følgende almindelige udvælgelsesprøve:

EPSO/AST/148/21

KORREKTURLÆSERE/SPROGREVISORER (AST 3) for følgende sprog:

græsk (EL), spansk (ES), estisk (ET), irsk (GA), italiensk (IT) og portugisisk (PT)

Meddelelsen om udvælgelsesprøve er offentliggjort på 24 sprog i
  Den Europæiske Unions Tidende, del C 58 A af 18. februar 2021.

Yderligere oplysninger findes på EPSO's hjemmeside: https://epso.europa.eu/

---

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/58

---

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Borgarting Lagmannsrett i straffesagen mod P

(Sag E-15/20)

(2021/C 58/14)

Borgarting Lagmansrett (Borgarting appeldomstol) har ved skrivelse af 16. oktober 2020, som indgik til EFTA-Domstolens justitskontor den 21. oktober 2020, anmodet EFTA-Domstolen om en rådgivende udtalelse om nedenstående spørgsmål i en straffesag mod P:

Spørgsmål 1

Er EØS-aftalens artikel 3 og artikel 7, litra a), sammenholdt med forordning 883/2004, navnlig artikel 4, 5 og 7, sammenholdt med kapitel 6, til hinder for en national ordning, hvorefter:

| a) | det er en betingelse for ret til arbejdsløshedsunderstøttelse, at den arbejdsløse opholder sig (»oppholder seg«) i Norge (se § 4-2 i loven om national forsikring) og |
| --- | --- |

a)

det er en betingelse for ret til arbejdsløshedsunderstøttelse, at den arbejdsløse opholder sig (»oppholder seg«) i Norge (se § 4-2 i loven om national forsikring) og

| b) | en undtagelse fra kravet om ophold, herunder bestemmelsen i artikel 64 i forordning (EF) nr. 883/2004, gives i den nationale lovgivning om arbejdsløshedsunderstøttelse, som også er gennemført i gennemførelsesbestemmelserne? |
| --- | --- |

b)

en undtagelse fra kravet om ophold, herunder bestemmelsen i artikel 64 i forordning (EF) nr. 883/2004, gives i den nationale lovgivning om arbejdsløshedsunderstøttelse, som også er gennemført i gennemførelsesbestemmelserne?

Spørgsmål 2

Uanset besvarelsen af spørgsmål 1, er en ordning som beskrevet i spørgsmål 1 da en begrænsning i henhold til EØS-aftalens regler om fri bevægelighed, herunder artikel 28, 29 og 36?

Kan en sådan begrænsning i bekræftende fald begrundes med henvisning til følgende grunde:

| i. | at ophold i den kompetente stat normalt anses for at give den arbejdsløse et bedre incitament og bedre muligheder for at søge og finde beskæftigelse, herunder at kunne starte hurtigt i et muligt job |
| --- | --- |

i.

at ophold i den kompetente stat normalt anses for at give den arbejdsløse et bedre incitament og bedre muligheder for at søge og finde beskæftigelse, herunder at kunne starte hurtigt i et muligt job

| ii. | at ophold i den kompetente stat normalt anses for at hjælpe den arbejdsløse med at stå til rådighed for arbejdsformidlingen, og at tilstedeværelsen i Norge gør det muligt for den offentlige forvaltning at kontrollere, om den arbejdsløse opfylder betingelserne for at modtage kontantydelser i tilfælde af arbejdsløshed — herunder at den arbejdsløse reelt er arbejdsløs og ikke har skjulte indtægtskilder, reelt er arbejdssøgende, aktivt er arbejdssøgende eller deltager i andre aktiviteter, der har til formål at finde beskæftigelse |
| --- | --- |

ii.

at ophold i den kompetente stat normalt anses for at hjælpe den arbejdsløse med at stå til rådighed for arbejdsformidlingen, og at tilstedeværelsen i Norge gør det muligt for den offentlige forvaltning at kontrollere, om den arbejdsløse opfylder betingelserne for at modtage kontantydelser i tilfælde af arbejdsløshed — herunder at den arbejdsløse reelt er arbejdsløs og ikke har skjulte indtægtskilder, reelt er arbejdssøgende, aktivt er arbejdssøgende eller deltager i andre aktiviteter, der har til formål at finde beskæftigelse

| iii. | at ophold i den kompetente stat normalt anses for at give arbejdsformidlingen bedre muligheder for at vurdere, om den arbejdsløse får en passende opfølgning og |
| --- | --- |

iii.

at ophold i den kompetente stat normalt anses for at give arbejdsformidlingen bedre muligheder for at vurdere, om den arbejdsløse får en passende opfølgning og

| iv. | at den nationale ordning giver mulighed for at modtage arbejdsløshedsydelser i en anden EØS-stat på de betingelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 883/2004. |
| --- | --- |

iv.

at den nationale ordning giver mulighed for at modtage arbejdsløshedsydelser i en anden EØS-stat på de betingelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 883/2004.

Spørgsmål 3

For så vidt som besvarelsen af spørgsmål 1 og 2 kræver det, stilles de samme spørgsmål vedrørende direktiv 2004/38, herunder artikel 4, 6 og 7.

Spørgsmål 4

Tiltalte er blevet tiltalt for at have afgivet urigtige oplysninger til det administrative organ NAV vedrørende ophold i en anden EØS-stat, hvilket har vildledt NAV til at betale arbejdsløshedsydelser, som han ikke var berettiget til, fordi den nationale forsikringslov fastsætter betingelser, hvorved der kræves ophold (»opphold«) i Norge for at modtage arbejdsløshedsydelser. I betragtning af den norske gennemførelse af forordning 883/2004 (se spørgsmål 1) er anvendelsen af straffelovens bestemmelser om svig og afgivelse af falsk forklaring i en sag som den foreliggende i overensstemmelse med grundlæggende EØS-retlige principper såsom klarhedsprincippet og retssikkerhedsprincippet?

Spørgsmål 5

Overholder den strafferetlige sanktion i lyset af den foreliggende sag og Norges gennemførelse af forordning nr. 883/2004 (se spørgsmål 1) proportionalitetsprincippet?

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/60

---

Meddelelse om indledning

af en antidumpingprocedure vedrørende importen af calciumsilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina

(2021/C 58/15)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) har modtaget en klage i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), hvori det påstås, at importen af calciumsilicium (»CaSi«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina importeres til dumpingpriser, hvorved EU-erhvervsgrenen forvoldes skade (2).

1.   Klage

Klagen blev indgivet den 4. januar 2021 af Euroalliages (»klageren«), en sammenslutning, der repræsenterer alle producenter af calciumsilicium i Unionen. Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen for calciumsilicium i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 4.

En ikkefortrolig udgave af klagen og analysen af, i hvilket omfang EU-producenterne støtter klagen, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Der findes oplysninger om adgang til dossieret for interesserede parter i denne meddelelses afsnit 5.6.

2.   Den undersøgte vare

Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er en legering eller en kemisk forbindelse, der indeholder 16 vægtprocent calcium eller derover, 45 vægtprocent silicium eller derover, 14 vægtprocent jern eller derunder og højst 10 vægtprocent af andre elementer, også præsenteret i bulk, emballeret i poser eller ståltromler, forseglet i stålplader (eller kernetråd), også i andre præsentationer (»den undersøgte vare«). Varen benævnes ofte calciumsilicium (»CaSi«).

Alle interesserede parter, der ønsker at indgive oplysninger om varedækningen, skal gøre dette senest 10 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse (3).

3.   Påstand om dumping

Den vare, der angiveligt importeres til dumpingpriser, er den undersøgte vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7202 99 80 og ex 2850 00 60 (Taric-kode 7202998030 og 2850006091). Disse KN- og Taric-koder angives kun til orientering.

Klageren hævdede, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger i Kina, eftersom der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b).

For at underbygge påstandene om væsentlige fordrejninger anvendte klageren oplysningerne i »arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om væsentlige fordrejninger i Kinas økonomi« af 20. december 2017 (4). Klageren støttede sig navnlig til det specifikke afsnit om fordrejninger af produktionsfaktorerne og til afsnittet om råmaterialer såsom kalksten og kvarts og andre inputmaterialer samt kapitlerne om generelle fordrejninger med hensyn til energi og elektricitet. Klageren henviste også til en sektorundersøgelse af det kinesiske marked for ferrolegeringer (5), som viser, at den kinesiske industri for ferrolegeringer er underlagt en kraftig statsstyret vejledning og diskretionær indgriben, og den konkluderede, at kinesiske virksomheder i denne industri »opererer i et fordrejet markedsmiljø, hvor konkurrencemæssige kræfter ikke må præge hjemmemarkedet og tilpasse dette til verdensmarkederne«. Endelig baserede klageren sig på resultaterne og konklusionerne af udløbsundersøgelsen vedrørende antidumpingforanstaltningerne i forordning (EU) 2020/909 af 30. juni 2020 om ferrosilicium, hvori det blev fastslået, at den kinesiske ferrolegeringsindustri er stærkt fordrejet. Dette gælder for hele ferrolegeringsindustrien, som omfatter calciumsilicium (6).

I lyset af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), er påstanden om dumping derfor baseret på en sammenligning af en beregnet normal værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier, med eksportprisen (ab fabrik) på den undersøgte vare ved eksportsalg til Unionen. På dette grundlag er de beregnede dumpingmargener betydelige for det pågældende land.

På baggrund af de tilgængelige oplysninger mener Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige beviser i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 9, for, at det som følge af væsentlige fordrejninger, der påvirker priser og omkostninger, ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger i det pågældende land, hvilket således berettiger indledningen af en undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

Landerapporten findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted (7). Alle beviser for statslig indgriben og fordrejninger i sektoren for calciumsilicium indgår i den ikkefortrolige udgave af klagen og kan findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter.

4.   Påstande om skade, årsagssammenhæng samt fordrejninger af råvarepriserne

4.1.   
  Påstand om skade og årsagssammenhæng

Klageren har fremlagt bevis for, at importen af den undersøgte vare fra det pågældende land er steget markant både i absolutte tal og i markedsandele.

De beviser, der er blevet fremlagt af klageren, viser, at mængden af og priserne på den undersøgte importerede vare bl.a. har haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens salgsmængder og prisniveau, hvilket har haft betydelige negative følger for EU-erhvervsgrenens samlede resultater, finansielle situation og beskæftigelse.

4.2.   
  Påstand om fordrejninger af råvarepriserne

Klageren har fremlagt tilstrækkelige beviser for fordrejninger af råvarepriserne i Kina vedrørende den undersøgte vare, navnlig gennem et dobbelt prissystem. Det fremgår af de fremlagte beviser, at elektricitet tegner sig for 20 % af omkostningerne ved produktion af den undersøgte vare. På grundlag af en sammenligning af priserne på elektricitet i de nordlige provinser i Kina, hvor de største eksportører af calciumsilicium er beliggende, og eksportprisen på elektricitet, der eksporteres fra samme provinser, fastslås det i klagen, at sidstnævnte konstant er betydeligt højere. Det fremgår desuden af klagen, at elektricitetspriserne på det kinesiske marked som følge af denne fordrejning er betydeligt lavere end priserne på et repræsentativt internationalt marked.

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2a, vil der i undersøgelsen derfor blive set nærmere på de påståede fordrejninger med henblik på eventuelt at vurdere, hvorvidt en lavere told end dumpingmargenen ville være tilstrækkelig til at afhjælpe skaden, for vidt angår Folkerepublikken Kina. Skulle der blive konstateret andre fordrejninger som omhandlet i grundforordningens artikel 7, stk. 2a, i løbet af undersøgelsen, kan undersøgelsen også omfatte disse fordrejninger.

5.   Procedure

Kommissionen har efter at have informeret medlemsstaterne fastslået, at klagen er indgivet af eller på vegne af EU-erhvervsgrenen, og at der foreligger tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en procedure, og den indleder hermed en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5.

Med undersøgelsen fastslås det, om den undersøgte vare med oprindelse i det pågældende land sælges til dumpingpriser, og om dumpingimporten har påført EU-erhvervsgrenen skade.

Hvis konklusionerne bekræfter dette, vil det i henhold til grundforordningens artikel 21 blive undersøgt, om indførelsen af foranstaltninger vil være i strid med Unionens interesser. Hvis grundforordningens artikel 7, stk. 2a, anvendes, vil undersøgelsen omfatte en gennemgang af Unionens interesser, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2b.

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/825 (8), som trådte i kraft den 8. juni 2018 (pakken til modernisering af de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter), indførtes der væsentlige ændringer af den tidsplan og de tidsfrister, som tidligere fandt anvendelse i forbindelse med antidumpingprocedurer. De interesserede parters frister for at give sig til kende afkortes, navnlig i undersøgelsernes tidlige fase.

Kommissionen henleder også parternes opmærksomhed på, at der er offentliggjort en meddelelse (9) om covid-19-udbruddets mulige konsekvenser for antidumping- og antisubsidieundersøgelser, som kan være relevant for denne undersøgelse.

5.1.   
  Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsen af dumping og skade omfatter perioden fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2020 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfatter perioden fra den 1. januar 2017 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

5.2.   
  Bemærkninger til klagen og indledningen af undersøgelsen

Alle interesserede parter, der ønsker at fremsætte bemærkninger til klagen (herunder spørgsmål vedrørende skade og årsagssammenhæng) eller til aspekter vedrørende indledningen af undersøgelsen (herunder omfanget af tilslutning til klagen), skal gøre dette senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

Anmodninger om at blive hørt med hensyn til indledningen af undersøgelsen skal indgives senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

5.3.   
  Procedure for konstatering af dumping

Eksporterende producenter (10) af den undersøgte vare opfordres til at deltage i Kommissionens undersøgelse.

5.3.1.   Undersøgelse af eksporterende producenter

5.3.1.1.   Procedure for udvælgelse af eksporterende producenter, der skal indgå i undersøgelsen i Kina

a)   Stikprøveudtagning

I betragtning af det potentielt store antal eksporterende producenter i det pågældende land, som er berørt af denne undersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist kan Kommissionen begrænse antallet af eksporterende producenter, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen foretages i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, hvorvidt det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodes alle eksporterende producenter eller deres repræsentanter hermed om at give Kommissionen oplysninger om deres virksomhed(er) senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Disse oplysninger skal gives via TRON.tdi på følgende adresse:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/ecba917e-c736-0124-915b-dee5fe7dca5e

Oplysninger om adgang til Tron kan findes i afsnit 5.6 og 5.8.

Kommissionen har desuden kontaktet myndighederne i Kina og kan kontakte alle kendte sammenslutninger af eksporterende producenter for at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af eksporterende producenter.

Hvis det er nødvendigt at udtage en stikprøve, kan de eksporterende producenter udvælges ud fra den største repræsentative eksportmængde til Unionen, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Kommissionen orienterer alle kendte eksporterende producenter, myndighederne i Kina og sammenslutninger af eksporterende producenter, om nødvendigt gennem myndighederne i Kina, om, hvilke virksomheder der er blevet udtaget til at indgå i stikprøven.

Når Kommissionen har modtaget de oplysninger, der er nødvendige for at udtage en stikprøve af eksporterende producenter, vil den oplyse de berørte parter om, hvorvidt de indgår i stikprøven. De eksporterende producenter, der indgår i stikprøven, skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om, at de indgår i stikprøven, medmindre andet er angivet.

Kommissionen vil tilføje en note vedrørende stikprøveudtagningen til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Enhver bemærkning til stikprøveudtagningen skal være modtaget senest tre dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagning.

En kopi af spørgeskemaet til eksporterende producenter findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

Spørgeskemaet vil også blive gjort tilgængeligt for alle kendte sammenslutninger af eksporterende producenter samt for myndighederne i Kina.

Eksporterende producenter, der var indforstået med eventuelt at indgå i stikprøven, men som ikke blev udtaget til at indgå heri, vil blive betragtet som samarbejdsvillige (»samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven«), jf. dog grundforordningens artikel 18. Den antidumpingtold, der eventuelt finder anvendelse på importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgår i stikprøven, kommer ikke til at ligge over den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, der er fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven (11), jf. dog afsnit 5.3.1.1, litra b).

b)   Individuel dumpingmargen for eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven

I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, kan samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, anmode om, at Kommissionen fastsætter en individuel dumpingmargen for dem. De eksporterende producenter, som ønsker at anmode om en individuel dumpingmargen, skal udfylde spørgeskemaet og indgive dette behørigt udfyldt senest 30 dage efter datoen for meddelelsen om udtagelsen af stikprøven, medmindre andet er angivet. En kopi af spørgeskemaet til eksporterende producenter findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

Kommissionen vil undersøge, om de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, kan indrømmes en individuel told i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5.

Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som anmoder om en individuel dumpingmargen, bør imidlertid være opmærksomme på, at Kommissionen alligevel kan beslutte ikke at fastsætte en individuel dumpingmargen for dem, hvis f.eks. antallet af samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, er så stort, at en sådan fastsættelse ville være urimeligt byrdefuld og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.

5.3.2.   Supplerende procedure i forbindelse med det pågældende land som følge af væsentlige fordrejninger

I henhold til bestemmelserne i denne meddelelse opfordres alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge dokumentation, hvad angår anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Medmindre andet er angivet, skal disse oplysninger med tilhørende dokumentation være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

Kommissionen opfordrer især alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger vedrørende materialer og koder i det harmoniserede system (HS), der er omhandlet i klagen, til at foreslå egnede repræsentative lande og til at oplyse identiteten af producenterne af den undersøgte vare i disse lande. Disse oplysninger med tilhørende dokumentation skal være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), vil Kommissionen kort efter indledningen af undersøgelsen underrette undersøgelsens parter gennem en note, der tilføjes det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, om de relevante kilder, herunder udvælgelsen af et passende repræsentativt tredjeland (i de tilfælde, hvor det er relevant), som den har til hensigt at anvende i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi, jf. artikel 2, stk. 6a. Undersøgelsens parter får 10 dage til at fremsætte bemærkninger til noten, jf. artikel 2, stk. 6a, litra e). Ifølge Kommissionens oplysninger er Brasilien et muligt passende repræsentativt tredjeland.

Med henblik på den endelige udvælgelse af et passende repræsentativt tredjeland vil Kommissionen undersøge, om der i disse tredjelande er et økonomisk udviklingsniveau svarende til niveauet i Kina, om der foregår produktion og salg af den undersøgte vare i disse tredjelande, og om de relevante oplysninger er lettilgængelige. Hvis flere tredjelande kan komme i betragtning, gives der, når det er relevant, fortrinsret til lande, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse

I forbindelse med denne undersøgelse opfordrer Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina til at fremsende oplysninger til Kommissionen om de materialer (rå og forarbejdede) og den energi, der anvendes i produktionen af den undersøgte vare, senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Disse oplysninger skal gives via TRON.tdi på følgende adresse:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/4848756d-ef04-defb-9797-7f02776792b7

Oplysninger om adgang til Tron kan findes i afsnit 5.6 og 5.8.

Endvidere skal alle faktuelle oplysninger med henblik på at beregne omkostninger og priser i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), indgives senest 65 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Sådanne faktuelle oplysninger bør kun hentes fra offentligt tilgængelige kilder.

5.3.3.   Undersøgelse af ikke forretningsmæssigt forbundne importører (12) (13)

Ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den undersøgte vare fra Kina til Unionen opfordres til at deltage i denne undersøgelse.

I betragtning af det potentielt store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som er berørt af denne undersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist kan Kommissionen begrænse antallet af ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen foretages i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, hvorvidt det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodes alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører eller deres repræsentanter hermed om at give Kommissionen de oplysninger om deres virksomhed(er), som der anmodes om i bilaget til denne meddelelse, senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

Kommissionen kan desuden kontakte alle kendte importørsammenslutninger for at indhente de oplysninger, den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

Hvis det er nødvendigt at udtage en stikprøve, kan importørerne udtages ud fra den største repræsentative salgsmængde i Unionen af den undersøgte vare, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed.

Når Kommissionen har modtaget de oplysninger, der er nødvendige for at udtage en stikprøve, vil den oplyse de berørte parter om, hvorvidt de indgår i stikprøven af importører. Kommissionen vil også tilføje en note vedrørende stikprøveudtagningen til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Enhver bemærkning til stikprøveudtagningen skal være modtaget senest tre dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagning.

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse, vil den stille spørgeskemaer til rådighed for de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i stikprøven. Disse parter skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagningen, medmindre andet er angivet.

En kopi af spørgeskemaet til importører findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

5.4.   
  Procedure for konstatering af skade og undersøgelse af EU-producenter

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse af EU-producenterne, vil den stille spørgeskemaer til rådigheder for kendte EU-producenter, dvs.:

| — | OFZ, a.s., Istebné |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné

| — | Ferropem |
| --- | --- |

—

Ferropem

Førnævnte EU-producenter skal indgive det udfyldte spørgeskema senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet.

EU-producenter, som ikke er nævnt ovenfor, opfordres til straks at kontakte Kommissionen, fortrinsvis via e-mail, og senest syv dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet, med henblik på at give sig selv til kende og anmode om et spørgeskema.

En kopi af spørgeskemaet til EU-producenter findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

5.5.   
  Procedure for vurdering af Unionens interesser i tilfælde af påstande om fordrejninger af råvarepriserne

I sager med fordrejninger af råvarepriserne som omhandlet i grundforordningens artikel 7, stk. 2a, vil Kommissionen foretage en vurdering af Unionens interesser i henhold til samme forordnings artikel 7, stk. 2b. Hvis Kommissionen ved fastsættelsen af toldens niveau, jf. samme forordnings artikel 7, beslutter at anvende artikel 7, stk. 2, foretager den en vurdering af Unionens interesser i overensstemmelse med artikel 21.

Interesserede parter anmodes om at fremlægge alle relevante oplysninger, som sætter Kommissionen i stand til at afgøre, om det er i Unionens interesse at fastsætte foranstaltningernes niveau i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2a. Navnlig opfordres interesserede parter til at afgive oplysninger om uudnyttet kapacitet i det pågældende land, konkurrence om råvarer og påvirkningen af forsyningskæderne for EU-virksomheder. I tilfælde af manglende samarbejdsvilje kan Kommissionen konkludere, at det er i overensstemmelse med Unionens interesser at anvende grundforordningens artikel 7, stk. 2a.

Hvis Kommissionen beslutter at anvende grundforordningens artikel 7, stk. 2, vil der i henhold til grundforordningens artikel 21 blive truffet afgørelse om, hvorvidt det vil være i strid med Unionens interesser at vedtage antidumpingforanstaltninger. EU-producenter, importører og deres repræsentative sammenslutninger, brugere og deres repræsentative sammenslutninger, fagforeninger og repræsentative forbrugerorganisationer opfordres til at give Kommissionen oplysninger om Unionens interesser.

Oplysninger vedrørende vurderingen af Unionens interesser skal indgives senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet. Disse oplysninger kan enten indgives uformelt eller ved at udfylde et spørgeskema, der er udarbejdet af Kommissionen. En kopi af spørgeskemaerne, herunder spørgeskemaet til brugere af den undersøgte vare, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. Oplysninger indgivet i henhold til artikel 21 vil kun blive taget i betragtning, hvis de er underbygget med faktuelle beviser på indgivelsestidspunktet.

5.6.   
  Interesserede parter

For at deltage i undersøgelsen skal interesserede parter, som for eksempel eksporterende producenter, EU-producenter, importører og deres repræsentative sammenslutninger, brugere og deres repræsentative sammenslutninger, fagforeninger og repræsentative forbrugersammenslutninger, først påvise, at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Eksporterende producenter, EU-producenter, importører og repræsentative sammenslutninger, der har gjort oplysninger tilgængelige i overensstemmelse med procedurerne i afsnit 5.3.1, 5.3.3 og 5.4, vil blive betragtet som interesserede parter, hvis der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Andre parter vil kun kunne deltage i undersøgelsen som interesseret part, fra det tidspunkt hvor de giver sig til kende, og forudsat at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare. Det at blive betragtet som en interesseret part berører ikke anvendelsen af grundforordningens artikel 18.

Der er adgang til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, via TRON.tdi på følgende adresse: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Følg venligst anvisningerne på denne side for at få adgang (14).

5.7.   
  Mulighed for at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester

Alle interesserede parter kan anmode om at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester.

Enhver anmodning om at blive hørt skal indgives skriftligt og begrundes, og den skal endvidere indeholde et sammendrag af, hvad den interesserede part ønsker at drøfte under høringen. Høringen vil blive begrænset til de spørgsmål, som de interesserede parter har rejst i den forudgående skriftlige anmodning.

Tidsrammen for høringerne er som følger:

| i) | For alle høringer, der finder sted inden fristen for indførelsen af midlertidige foranstaltninger, skal der indgives en anmodning senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, og høringen vil normalt finde sted senest 60 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. |
| --- | --- |

i)

For alle høringer, der finder sted inden fristen for indførelsen af midlertidige foranstaltninger, skal der indgives en anmodning senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, og høringen vil normalt finde sted senest 60 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

| ii) | Efter fasen med de foreløbige konklusioner skal der indgives en anmodning senest fem dage efter datoen for fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller af informationsdokumentet, og høringen vil normalt finde sted senest 15 dage efter datoen for fremlæggelsen af oplysningerne eller datoen for informationsdokumentet. |
| --- | --- |

ii)

Efter fasen med de foreløbige konklusioner skal der indgives en anmodning senest fem dage efter datoen for fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller af informationsdokumentet, og høringen vil normalt finde sted senest 15 dage efter datoen for fremlæggelsen af oplysningerne eller datoen for informationsdokumentet.

| iii) | I fasen med de endelige konklusioner skal der fremsættes en anmodning senest tre dage efter datoen for den endelige fremlæggelse af oplysninger, og høringen vil normalt finde sted inden for den frist, der er afsat til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. Hvis der er en supplerende fremlæggelse af de endelige oplysninger, skal der indgives en anmodning straks efter modtagelsen af denne supplerende endelige fremlæggelse, og høringen vil normalt finde sted inden for den frist, der er afsat til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. |
| --- | --- |

iii)

I fasen med de endelige konklusioner skal der fremsættes en anmodning senest tre dage efter datoen for den endelige fremlæggelse af oplysninger, og høringen vil normalt finde sted inden for den frist, der er afsat til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. Hvis der er en supplerende fremlæggelse af de endelige oplysninger, skal der indgives en anmodning straks efter modtagelsen af denne supplerende endelige fremlæggelse, og høringen vil normalt finde sted inden for den frist, der er afsat til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.

Den beskrevne tidsramme berører ikke Kommissionens ret til at acceptere høringer uden for tidsrammen i behørigt begrundede tilfælde eller Kommissionens ret til at afvise høringer i behørigt begrundede tilfælde. Hvis Kommissionens tjenestegrene afviser en høringsanmodning, underrettes den berørte part om begrundelsen herfor.

Høringer skal principielt ikke anvendes til at forelægge faktuelle oplysninger, der endnu ikke er registreret. Ikke desto mindre kan interesserede parter af hensyn til god forvaltningsskik og for at give Kommissionens tjenestegrene mulighed for at gøre fremskridt med undersøgelsen blive bedt om at fremlægge nye faktuelle oplysninger efter en høring.

5.8.   
  Vejledning om indgivelse af skriftlige indlæg og indsendelse af udfyldte spørgeskemaer og korrespondance

Oplysninger, som indgives til Kommissionen som led i handelsbeskyttelsesundersøgelser, må ikke være omfattet af ophavsret. Interesserede parter skal, inden de indgiver oplysninger og/eller data til Kommissionen, der er omfattet af tredjemands ophavsret, anmode indehaveren af ophavsrettighederne om en særlig tilladelse, som udtrykkeligt tillader Kommissionen a) at anvende oplysningerne og dataene i forbindelse med denne handelsbeskyttelsesprocedure og b) at forelægge interesserede parter, der er berørt af denne undersøgelse, oplysningerne og/eller dataene i en form, der gør det muligt for dem at udøve deres ret til forsvar.

Alle skriftlige indlæg, herunder de oplysninger, hvorom der anmodes i denne meddelelse, udfyldte spørgeskemaer og korrespondance fra interesserede parter, for hvilke der anmodes om fortrolig behandling, skal forsynes med påtegningen »Sensitive« (15). Parter, der indgiver oplysninger i løbet af undersøgelsen, opfordres til at begrunde deres anmodning om fortrolig behandling.

Parter, der indgiver oplysninger forsynet med påtegningen »Sensitive«, skal indgive ikke-fortrolige sammendrag heraf i henhold til grundforordningens artikel 19, stk. 2, som forsynes med påtegningen »For inspection by interested parties«. Disse sammendrag skal være tilstrækkeligt detaljerede til at sikre en rimelig forståelse af de fortrolige oplysningers egentlige indhold.

Hvis en part, der indsender fortrolige oplysninger, ikke kan give en god begrundelse for at anmode om fortrolig behandling eller undlader at indsende et ikke-fortroligt sammendrag heraf, der opfylder kravene til form og indhold, kan Kommissionen se bort fra disse oplysninger, medmindre det på et relevant grundlag og på tilfredsstillende måde kan godtgøres, at oplysningerne er korrekte.

Interesserede parter opfordres til at indsende deres indlæg og anmodninger via TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), herunder scannede fuldmagter og erklæringer. Ved brug af TRON.tdi eller e-mail udtrykker de interesserede parter accept af de regler, der gælder for elektronisk korrespondance, og som findes i dokumentet »Korrespondance med Europa-Kommissionen i handelsbeskyttelsessager«, der er tilgængeligt på Generaldirektoratet for Handels websted: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152565.pdf. Interesserede parter skal anføre deres navn, adresse, telefonnummer og en gyldig e-mailadresse og sikre, at denne e-mailadresse er en fungerende officiel virksomhedspostkasse, som tjekkes dagligt. Når Kommissionen har modtaget disse kontaktoplysninger, vil den udelukkende kommunikere med de interesserede parter via TRON.tdi eller pr. e-mail, medmindre de udtrykkeligt har ønsket at modtage alle dokumenter fra Kommissionen på anden vis, eller medmindre dokumenternes art forudsætter brug af anbefalet post. Interesserede parter kan i ovenstående retningslinjer for kommunikation med interesserede parter finde supplerende regler og oplysninger om korrespondance med Kommissionen, herunder de principper, der gælder for indgivelse af indlæg via TRON.tdi og pr. e-mail.

Kommissionens postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat G |
| Kontor: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat G

Kontor: CHAR 04/039

1049 Bruxelles

BELGIEN

E-mail:

Vedrørende dumpingaspekter:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-DUMPING@ec.europa.eu

Vedrørende skadesaspekter:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-INJURY@ec.europa.eu.

6.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen afsluttes normalt senest 13, men højst 14 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, jf. grundforordningens artikel 6, stk. 9. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, kan der normalt indføres midlertidige foranstaltninger senest syv måneder efter, men under alle omstændigheder ikke senere end otte måneder efter offentliggørelsen af denne meddelelse.

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a oplyser Kommissionen om den planlagte indførelse af midlertidig told fire uger inden indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Parterne har en frist på tre arbejdsdage til at fremsætte skriftlige bemærkninger til beregningernes nøjagtighed.

I tilfælde, hvor Kommissionen ikke har til hensigt at indføre midlertidig told, men at fortsætte undersøgelsen, underrettes de interesserede parter ved hjælp af et informationsdokument herom fire uger inden udløbet af den i grundforordningens artikel 7, stk. 1, nævnte frist.

Interesserede parter har 15 dage til at fremsætte skriftlige bemærkninger til de foreløbige konklusioner eller til informationsdokumentet, og 10 dage til at fremsætte skriftlige bemærkninger til de endelige konklusioner, medmindre andet er angivet. Hvis det er relevant vil den supplerende fremlæggelse af de endelige oplysninger angive de interesserede parters frist til skriftligt at fremsætte deres bemærkninger.

7.   Indgivelse af oplysninger

Reglen er, at interesserede parter kun kan indgive oplysninger inden for de tidsrammer, der er angivet i denne meddelelses afsnit 5 og 6. Indgivelse af oplysninger, der ikke er omfattet af disse afsnit, skal overholde følgende tidsplan:

| i) | Oplysninger vedrørende fasen med de foreløbige konklusioner skal indgives senest 70 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

i)

Oplysninger vedrørende fasen med de foreløbige konklusioner skal indgives senest 70 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet.

| ii) | Interesserede parter bør ikke indgive nye faktuelle oplysninger efter fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller informationsdokumentet i fasen med de foreløbige konklusioner, medmindre andet er fastsat. Efter denne frist kan interesserede parter kun indgive nye faktuelle oplysninger, såfremt de kan godtgøre, at sådanne nye faktuelle oplysninger er nødvendige for at afkræfte faktuelle påstande, der blev fremsat af andre interesserede parter, og forudsat at sådanne nye faktuelle oplysninger kan kontrolleres inden for den tid, der er til rådighed til at afslutte undersøgelsen rettidigt. |
| --- | --- |

ii)

Interesserede parter bør ikke indgive nye faktuelle oplysninger efter fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller informationsdokumentet i fasen med de foreløbige konklusioner, medmindre andet er fastsat. Efter denne frist kan interesserede parter kun indgive nye faktuelle oplysninger, såfremt de kan godtgøre, at sådanne nye faktuelle oplysninger er nødvendige for at afkræfte faktuelle påstande, der blev fremsat af andre interesserede parter, og forudsat at sådanne nye faktuelle oplysninger kan kontrolleres inden for den tid, der er til rådighed til at afslutte undersøgelsen rettidigt.

| iii) | Med henblik på at afslutte undersøgelsen inden for de obligatoriske frister accepterer Kommissionen ikke indlæg fra interesserede parter til den endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen, eller at de, hvis det er relevant, fremsætter bemærkninger til den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen. |
| --- | --- |

iii)

Med henblik på at afslutte undersøgelsen inden for de obligatoriske frister accepterer Kommissionen ikke indlæg fra interesserede parter til den endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen, eller at de, hvis det er relevant, fremsætter bemærkninger til den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen.

8.   Mulighed for at fremsætte bemærkninger til andre parters indlæg

For at garantere retten til forsvar bør interesserede parter have mulighed for at fremsætte bemærkninger til oplysninger indgivet af andre interesserede parter. Når de gør dette, må interesserede parter kun behandle spørgsmål rejst i forbindelse med andre interesserede parters indlæg og må ikke rejse nye spørgsmål.

Sådanne bemærkninger bør fremsættes efter følgende tidsramme:

| i) | Bemærkninger til oplysninger indgivet af andre interesserede parter inden fristen for indførelse af midlertidige foranstaltninger bør fremsættes senest 75 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

i)

Bemærkninger til oplysninger indgivet af andre interesserede parter inden fristen for indførelse af midlertidige foranstaltninger bør fremsættes senest 75 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet.

| ii) | Bemærkninger til oplysninger fra andre interesserede parter som respons på fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller af informationsdokumentet bør indgives senest syv dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de foreløbige konklusioner eller informationsdokumentet, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

ii)

Bemærkninger til oplysninger fra andre interesserede parter som respons på fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller af informationsdokumentet bør indgives senest syv dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de foreløbige konklusioner eller informationsdokumentet, medmindre andet er angivet.

| iii) | Bemærkninger til oplysninger fra andre interesserede parter som respons på fremlæggelsen af de endelige oplysninger bør indgives senest tre dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de endelige oplysninger, medmindre andet er angivet. Hvis der finder en supplerende endelig fremlæggelse af oplysninger sted, bør bemærkninger til oplysningerne fra andre interesserede parter som respons på denne fremlæggelse fremsættes senest en dag efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til denne fremlæggelse, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

iii)

Bemærkninger til oplysninger fra andre interesserede parter som respons på fremlæggelsen af de endelige oplysninger bør indgives senest tre dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de endelige oplysninger, medmindre andet er angivet. Hvis der finder en supplerende endelig fremlæggelse af oplysninger sted, bør bemærkninger til oplysningerne fra andre interesserede parter som respons på denne fremlæggelse fremsættes senest en dag efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til denne fremlæggelse, medmindre andet er angivet.

Den beskrevne tidsramme berører ikke Kommissionens ret til at anmode om yderligere oplysninger fra interesserede parter i behørigt begrundede tilfælde.

9.   Forlængelse af tidsfristerne i denne meddelelse

Der bør kun anmodes om forlængelse af de tidsfrister, der er angivet i denne meddelelse, under særlige omstændigheder, og tidsfristerne vil kun blive forlænget, hvis forlængelsen er behørigt begrundet.

Fristen for at besvare spørgeskemaer vil under alle omstændigheder normalt være begrænset til tre dage og vil som regel ikke overstige syv dage.

For så vidt angår tidsfrister for indgivelse af andre oplysninger i denne meddelelse, vil forlængelser blive begrænset til tre dage, medmindre der påvises særlige omstændigheder.

10.   Manglende samarbejdsvilje

Hvis en af de interesserede parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger, undlader at meddele dem inden for de fastsatte frister eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

Konstateres det, at en interesseret part har givet urigtige eller vildledende oplysninger, kan der ses bort fra disse oplysninger, og der kan gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger.

Hvis en interesseret part helt eller delvist undlader at samarbejde, og resultaterne af undersøgelsen derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, kan resultatet blive mindre gunstigt for denne part, end hvis den pågældende havde samarbejdet.

Indgives der ikke svar elektronisk, anses dette ikke for manglende samarbejdsvilje, forudsat at den interesserede part påviser, at indgivelse af svar på den ønskede måde ville indebære en urimelig ekstra byrde eller urimelige ekstra omkostninger. I givet fald skal den interesserede part omgående kontakte Kommissionen.

11.   Høringskonsulent

Interesserede parter kan anmode om høringskonsulentens mellemkomst i handelsprocedurer. Høringskonsulenten gennemgår anmodninger om aktindsigt, tvister med hensyn til dokumenternes fortrolighed, anmodninger om forlængelse af tidsfrister og eventuelle andre anmodninger vedrørende de interesserede parters og tredjeparters ret til forsvar, som kan opstå under proceduren.

Høringskonsulenten kan foranstalte høringer og mægle mellem den eller de interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene for at sikre, at de interesserede parters ret til at forsvare sig udøves fuldt ud. En anmodning om en høring med høringskonsulenten skal indgives skriftligt og begrundes. Høringskonsulenten vil analysere begrundelserne for anmodningerne. Disse høringer bør principielt kun finde sted, hvis spørgsmålene ikke allerede er blevet afklaret med Kommissionens tjenestegrene.

Anmodninger skal indgives i god tid og hurtigst muligt for at sikre en velordnet afvikling af procedurerne. Med henblik herpå bør interesserede parter anmode om høringskonsulentens mellemkomst hurtigst muligt efter den hændelse, der berettiger en sådan mellemkomst. I princippet skal de tidsrammer, der er fastsat i afsnit 5.7 for at anmode om høringer med Kommissionens tjenestegrene finde tilsvarende anvendelse på anmodninger om høringer med høringskonsulenten. Hvis anmodninger om høring indgives efter den relevante tidsrammes udløb, vil høringskonsulenten også undersøge årsagerne til sådanne sene anmodninger, karakteren af de spørgsmål, der er rejst, og virkningen af disse spørgsmål på retten til forsvar under behørig hensyntagen til god forvaltningsskik og rettidig afslutning af undersøgelsen.

Interesserede parter kan finde yderligere oplysninger og kontaktoplysninger på høringskonsulentens sider på Generaldirektoratet for Handels websted: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Behandling af personoplysninger

Personoplysninger, som indsamles i forbindelse med denne undersøgelse, vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (16).

En databeskyttelsesmeddelelse, der informerer alle personer om behandlingen af personoplysninger inden for rammerne af Kommissionens handelsbeskyttelsesaktiviteter, findes på Generaldirektoratet for Handels websted: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

(2)  Ved det generelle udtryk »skade« forstås væsentlig skade samt trussel om væsentlig skade for en erhvervsgren eller væsentlig forsinkelse i forbindelse med oprettelsen af en sådan erhvervsgren, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1.

(3)  Henvisninger til offentliggørelsen af denne meddelelse vil være henvisninger til offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(4)  Arbejdspapir fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations« af 20.12.2017, SWD (2017) 483 final/2, findes på: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(5)  Think!Desk China Research & Consulting, Prof. M. Taube, Analysis of State-induced Market distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon industries — Ferroalloy focus, september 2018.

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/909 af 30. juni 2020 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ferrosilicium med oprindelse i Rusland og Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 208 af 1.7.2020, s. 2).

(7)  Dokumenter, der er anført i landerapporten, kan også fås efter en behørigt begrundet anmodning.

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/825 af 30. maj 2018 om ændring af forordning (EU) 2016/1036 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union, og af forordning (EU) 2016/1037 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 143 af 7.6.2018, s. 1).

(9)  Meddelelse om konsekvenserne af udbruddet af covid-19 for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (EUT C 86 af 16.3.2020, s. 6).

(10)  En eksporterende producent er en virksomhed i det pågældende land, som producerer og eksporterer den undersøgte vare til EU-markedet, enten direkte eller gennem en tredjepart, herunder alle dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er beskæftiget med produktion, hjemmemarkedssalg eller eksport af den undersøgte vare.

(11)  I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6, ses der bort fra enhver nulmargen eller minimalmargen samt margener, der fastsættes under de omstændigheder, som er omhandlet i grundforordningens artikel 18.

(12)  Dette afsnit omhandler kun importører, der ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter. Importører, som er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter, skal udfylde spørgeskemaet til eksporterende producenter, der findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. I henhold til artikel 127 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen betragtes to personer som værende indbyrdes afhængige, hvis én af følgende betingelser er opfyldt: a) den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed eller omvendt, b) de anses juridisk set for interessenter eller kompagnoner, c) de er arbejdsgiver og arbejdstager, d) en tredjemand besidder, kontrollerer eller råder direkte eller indirekte over 5 % eller derover af deres aktier eller anparter med stemmeret, e) den ene af dem kontrollerer direkte eller indirekte den anden part, f) de kontrolleres begge direkte eller indirekte af en tredjemand, g) de kontrollerer tilsammen direkte eller indirekte en tredjemand, eller h) de er medlem af samme familie (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558). Personer anses kun for at være medlemmer af samme familie, hvis de står i et af følgende forhold til hinanden: i) mand og hustru, ii) forældre og børn, iii) brødre og søstre (hel- eller halvsøskende), iv) bedsteforældre og børnebørn, v) onkel eller tante og nevø eller niece, vi) svigerforældre og svigersøn eller svigerdatter, vii) svoger og svigerinder. I henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen forstås ved »person«: en fysisk person, en juridisk person og enhver sammenslutning af personer, som ikke er en juridisk person, men som i henhold til EU-retten eller national ret anerkendes at have rets- og handleevne (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

(13)  De oplysninger, som ikke forretningsmæssigt forbundne importører indgiver, kan også bruges i forbindelse med andre aspekter af denne undersøgelse end konstatering af dumping.

(14)  I tilfælde af tekniske problemer kan Trade Service Desk kontaktes på følgende e-mailadresse: trade-service-desk@ec.europa.eu eller telefonisk på +32 22979797.

(15)  Et dokument med påtegningen »Sensitive« er et fortroligt dokument i henhold til grundforordningens artikel 19 og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelse af artikel VI i GATT 1994 (»antidumpingaftalen«). Det er også beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

---

BILAG

| ☐ | Sensitive version (følsom udgave) |
| --- | --- |
| ☐ | For inspection by interested parties (udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter) |
| (Sæt kryds i den relevante rubrik) |

☐

Sensitive version (følsom udgave)

☐

For inspection by interested parties (udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter)

(Sæt kryds i den relevante rubrik)

ANTIDUMPINGPROCEDURE VEDRØRENDE IMPORTEN AF CALCIUMSILICIUM MED OPRINDELSE I FOLKEREPUBLIKKEN KINA

OPLYSNINGER TIL BRUG VED UDTAGELSEN AF STIKPRØVEN AF IKKE FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE IMPORTØRER

Hensigten med denne formular er at hjælpe ikke forretningsmæssigt forbundne importører med at indberette de stikprøveoplysninger, der anmodes om i afsnit 5.3.3. i indledningsmeddelelsen.

Både den følsomme udgave (»Sensitive«) og den udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter (»For inspection by interested parties«), skal returneres til Kommissionen som anført i indledningsmeddelelsen.

1.   NAVN OG KONTAKTOPLYSNINGER

De bedes oplyse følgende om Deres virksomhed:

| Virksomhedens navn | |
| --- | --- |
| Adresse | |
| Kontaktperson | |
| E-mailadresse | |
| Telefon | |

Virksomhedens navn

Adresse

Kontaktperson

E-mailadresse

Telefon

2.   OMSÆTNING OG SALGSMÆNGDE

Angiv virksomhedens samlede omsætning i euro (EUR) samt værdien i euro (EUR) og mængden i ton ved import til Unionen og videresalg på EU-markedet efter import fra Folkerepublikken Kina i undersøgelsesperioden (2020) af calciumsilicium som defineret i indledningsmeddelelsen.

| | Ton | Værdi i euro (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Deres virksomheds samlede omsætning i euro (EUR) | | |
| Import af den undersøgte vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina til Unionen | | |
| Import af den undersøgte vare til Unionen (alle oprindelseslande) | | |
| Videresalg på EU-markedet efter import fra Folkerepublikken Kina af den undersøgte vare | | |

Ton

Værdi i euro (EUR)

Deres virksomheds samlede omsætning i euro (EUR)

Import af den undersøgte vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina til Unionen

Import af den undersøgte vare til Unionen (alle oprindelseslande)

Videresalg på EU-markedet efter import fra Folkerepublikken Kina af den undersøgte vare

3.   DERES VIRKSOMHEDS OG FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE VIRKSOMHEDERS AKTIVITETER (1)

De bedes angive præcise oplysninger om aktiviteterne i virksomheden og i alle de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (angiv venligst disse og anfør forbindelsen til Deres virksomhed), der er involveret i produktion og/eller salg (eksport- og/eller hjemmemarkedssalg) af den undersøgte vare. Sådanne aktiviteter kan omfatte anskaffelsen af den undersøgte vare eller produktionen af den i henhold til en underentrepriseaftale, eller forarbejdningen af eller handelen med den undersøgte vare, men er ikke begrænset hertil.

| Virksomhedens navn og beliggenhed | Aktiviteter | Forbindelse |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Virksomhedens navn og beliggenhed

Aktiviteter

Forbindelse

4.   ANDRE OPLYSNINGER

| | De bedes angive alle andre relevante oplysninger, som De mener kan være nyttige, og som kan hjælpe Kommissionen, når den udtager stikprøven. |
| --- | --- |

De bedes angive alle andre relevante oplysninger, som De mener kan være nyttige, og som kan hjælpe Kommissionen, når den udtager stikprøven.

5.   ERKLÆRING

Ved at indgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette udfyldelse af et spørgeskema og accept af et kontrolbesøg på stedet for at verificere besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at den ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionens konklusioner vedrørende de importører, der ikke er samarbejdsvillige, bygger på de foreliggende faktiske oplysninger, og resultatet kan blive mindre gunstigt for denne virksomhed, end hvis den havde udvist samarbejdsvilje.

Befuldmægtigedes underskrift:

Befuldmægtigedes navn og titel:

Dato:

---

(1)  I henhold til artikel 127 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen betragtes to personer som værende indbyrdes afhængige, hvis én af følgende betingelser er opfyldt: a) den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed eller omvendt, b) de anses juridisk set for interessenter eller kompagnoner, c) de er arbejdsgiver og arbejdstager, d) en tredjemand besidder, kontrollerer eller råder direkte eller indirekte over 5 % eller derover af deres aktier eller anparter med stemmeret, e) den ene af dem kontrollerer direkte eller indirekte den anden part, f) de kontrolleres begge direkte eller indirekte af en tredjemand, g) de kontrollerer tilsammen direkte eller indirekte en tredjemand, eller h) de er medlem af samme familie (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558). Personer anses kun for at være medlemmer af samme familie, hvis de står i et af følgende forhold til hinanden: i) mand og hustru, ii) forældre og børn, iii) brødre og søstre (hel- eller halvsøskende), iv) bedsteforældre og børnebørn, v) onkel eller tante og nevø eller niece, vi) svigerforældre og svigersøn eller svigerdatter, vii) svoger og svigerinde. I henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen forstås ved »person«: en fysisk person, en juridisk person og enhver sammenslutning af personer, som ikke er en juridisk person, men som i henhold til EU-retten eller national ret anerkendes at have rets- og handleevne (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

---

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/73

---

Meddelelse om indledning af en
  antidumpingprocedure
  vedrørende importen af superabsorberende polymerer med oprindelse i Republikken Korea

(2021/C 58/16)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) har modtaget en klage i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), hvori det påstås, at superabsorberende polymerer med oprindelse i Republikken Korea importeres til dumpingpriser, hvorved EU-erhvervsgrenen forvoldes skade (2).

1.   Klage

Klagen blev indgivet den 4. januar 2021 af European Superabsorbent Polymer Coalition (»ESPC« eller »klageren«). Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4.

En ikkefortrolig udgave af klagen og analysen af, i hvilket omfang EU-producenterne støtter klagen, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Der findes oplysninger om adgang til dossieret for interesserede parter i denne meddelelses afsnit 5.6.

2.   Den undersøgte vare

Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, defineres som »superabsorberende polymerer«, uopløselige i vand, som er resultatet af en polymerisation af acrylmonomermolekyler med tværbindinger, som danner et tværbundet netværk af polymerer, med en høj evne til at absorbere og tilbageholde vand og vandige væsker, med oprindelse i Republikken Korea (»den undersøgte vare«).

Alle interesserede parter, der ønsker at indgive oplysninger om varedækningen, skal gøre dette senest 10 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse (3).

3.   Påstand om dumping

Den vare, der angiveligt importeres til dumpingpriser, er den undersøgte vare med oprindelse i Republikken Korea (»det pågældende land«), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 3906 90 90 (Taric-kode 3906909017). Denne KN- og Taric-kode angives kun til orientering.

Påstanden om dumping fra Republikken Korea er baseret på en sammenligning af hjemmemarkedsprisen og eksportprisen (ab fabrik) på den undersøgte vare ved salg til eksport til Unionen.

På dette grundlag er de beregnede dumpingmargener betydelige for det pågældende land.

4.   Påstand om skade og årsagssammenhæng

Klageren har fremlagt bevis for, at importen af den undersøgte vare fra det pågældende land er steget generelt både i absolutte tal og i markedsandele.

De beviser, der er blevet fremlagt af klageren, viser, at mængden af og priserne på importen af den undersøgte vare bl.a. har haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens prisniveau, hvilket har haft betydelige negative følger for EU-erhvervsgrenens samlede resultater, finansielle situation og beskæftigelse.

5.   Procedure

Kommissionen har efter at have informeret medlemsstaterne fastslået, at klagen er indgivet af eller på vegne af EU-erhvervsgrenen, og at der foreligger tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en procedure, og den indleder hermed en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5.

Med undersøgelsen fastslås det, om den undersøgte vare med oprindelse i det pågældende land sælges til dumpingpriser, og om dumpingimporten har påført EU-erhvervsgrenen skade.

Hvis konklusionerne bekræfter dette, vil det i henhold til grundforordningens artikel 21 blive undersøgt, om indførelsen af foranstaltninger vil være i strid med Unionens interesser.

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/825 (4), som trådte i kraft den 8. juni 2018 (pakken til modernisering af de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter), indførtes der væsentlige ændringer af den tidsplan og de tidsfrister, som tidligere fandt anvendelse i forbindelse med antidumpingprocedurer. De interesserede parters frister for at give sig til kende afkortes, navnlig i undersøgelsernes tidlige fase.

Kommissionen henleder også parternes opmærksomhed på den meddelelse (5), der blev offentliggjort efter covid-19-udbruddet, om udbruddets mulige konsekvenser for antidumping- og antisubsidieundersøgelser.

5.1.   
  Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsen af dumping og skade omfatter perioden fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2020 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfatter perioden fra den 1. januar 2017 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

5.2.   
  Bemærkninger til klagen og indledningen af undersøgelsen

Alle interesserede parter, der ønsker at fremsætte bemærkninger til klagen (herunder spørgsmål vedrørende skade og årsagssammenhæng) eller til aspekter vedrørende indledningen af undersøgelsen (herunder omfanget af tilslutning til klagen), skal gøre dette senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

Anmodninger om at blive hørt med hensyn til indledningen af undersøgelsen skal indgives senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

5.3.   
  Procedure for konstatering af dumping

Eksporterende producenter (6) af den undersøgte vare fra det pågældende land opfordres til at deltage i Kommissionens undersøgelse.

5.3.1.   Undersøgelse af eksporterende producenter

5.3.1.1.   Procedure for udvælgelse af eksporterende producenter, der skal indgå i undersøgelsen i Republikken Korea

a)   Stikprøveudtagning

I betragtning af det potentielt store antal eksporterende producenter i Republikken Korea, som er berørt af denne undersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist kan Kommissionen begrænse antallet af eksporterende producenter, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen foretages i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, hvorvidt det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodes alle eksporterende producenter eller deres repræsentanter hermed om at give Kommissionen oplysninger om deres virksomhed(er) senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Disse oplysninger skal gives via TRON.tdi på følgende adresse:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/52d341a5-57a8-b06e-7eaf-60d25569e1b2

Oplysninger om adgang til Tron kan findes i afsnit 5.6 og 5.8.

Kommissionen har desuden kontaktet myndighederne i Republikken Korea og vil kunne kontakte alle kendte sammenslutninger af eksporterende producenter for at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af eksporterende producenter.

Hvis det er nødvendigt at udtage en stikprøve, kan de eksporterende producenter udtages ud fra den største repræsentative eksportmængde til Unionen, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Kommissionen orienterer alle kendte eksporterende producenter, myndighederne i Republikken Korea og sammenslutninger af eksporterende producenter, eller om nødvendigt gennem myndighederne i Republikken Korea, om, hvilke virksomheder der er blevet udtaget til at indgå i stikprøven.

Når Kommissionen har modtaget de oplysninger, der er nødvendige for at udtage en stikprøve af eksporterende producenter, vil den oplyse de berørte parter om, hvorvidt de indgår i stikprøven. De eksporterende producenter, der indgår i stikprøven, skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om, at de indgår i stikprøven, medmindre andet er angivet.

Kommissionen vil tilføje en note vedrørende stikprøveudtagningen til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Enhver bemærkning til stikprøveudtagningen skal være modtaget senest tre dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagning.

En kopi af spørgeskemaet til eksporterende producenter findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

Spørgeskemaet vil også blive gjort tilgængeligt for alle kendte sammenslutninger af eksporterende producenter samt for myndighederne i Republikken Korea.

Eksporterende producenter, der var indforstået med eventuelt at indgå i stikprøven, men som ikke blev udtaget til at indgå heri, vil blive betragtet som samarbejdsvillige (»samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven«), jf. dog grundforordningens artikel 18. Den antidumpingtold, der eventuelt finder anvendelse på importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, kommer ikke til at ligge over den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, der er fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven (7), jf. dog afsnit 5.3.1.1, litra b).

b)   Individuel dumpingmargen for eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven

I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, kan samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, anmode om, at Kommissionen fastsætter en individuel dumpingmargen for dem. De eksporterende producenter, som ønsker at anmode om en individuel dumpingmargen, skal udfylde spørgeskemaet og indsende dette behørigt udfyldt senest 30 dage efter datoen for meddelelsen om udtagelsen af stikprøven, medmindre andet er angivet. En kopi af spørgeskemaet til eksporterende producenter findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Kommissionen vil undersøge, om de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, kan indrømmes en individuel told i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5.

Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som anmoder om en individuel dumpingmargen, bør imidlertid være opmærksomme på, at Kommissionen alligevel kan beslutte ikke at fastsætte en individuel dumpingmargen for dem, hvis f.eks. antallet af samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, er så stort, at en sådan fastsættelse ville være urimeligt byrdefuld og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.

5.3.2.   Undersøgelse af ikke forretningsmæssigt forbundne importører (8) (9)

Ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den undersøgte vare fra Republikken Korea til Unionen opfordres til at deltage i denne undersøgelse.

I betragtning af det potentielt store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som er berørt af denne undersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist kan Kommissionen begrænse antallet af ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen foretages i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, hvorvidt det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodes alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører eller deres repræsentanter hermed om at give Kommissionen de oplysninger om deres virksomhed(er), der anmodes om i bilaget til denne meddelelse, senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

Kommissionen kan desuden kontakte alle kendte importørsammenslutninger for at indhente de oplysninger, den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

Hvis det er nødvendigt at udtage en stikprøve, kan importørerne udtages ud fra den største repræsentative salgsmængde i Unionen af den undersøgte vare, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed.

Når Kommissionen har modtaget de oplysninger, der er nødvendige for at udtage en stikprøve, vil den oplyse de berørte parter om, hvorvidt de indgår i stikprøven af importører. Kommissionen vil også tilføje en note vedrørende stikprøveudtagningen til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Enhver bemærkning til stikprøveudtagningen skal være modtaget senest tre dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagning.

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse, vil den stille spørgeskemaer til rådighed for de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i stikprøven. Disse parter skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagningen, medmindre andet er angivet.

En kopi af spørgeskemaet til importører findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

5.4.   
  Procedure for konstatering af skade og undersøgelse af EU-producenter

Konstatering af skade sker på grundlag af positivt bevismateriale og indebærer en objektiv undersøgelse af mængden af dumpingimporten, dennes indvirkning på priserne på EU-markedet og den deraf følgende indvirkning af denne import på EU-erhvervsgrenen. For at fastslå, om EU-erhvervsgrenen er blevet forvoldt skade, opfordres EU-producenterne af den undersøgte vare til at deltage i Kommissionens undersøgelse.

I betragtning af det store antal EU-producenter, som er berørt af denne procedure, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte tidsfrist har Kommissionen besluttet at begrænse antallet af EU-producenter, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen vil foregå i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

Kommissionen har foreløbigt udtaget en stikprøve af EU-producenter. Yderligere oplysninger findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Interesserede parter opfordres hermed til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Andre EU-producenter eller deres repræsentanter, som mener, at der er særlige grunde til, at de bør indgå i stikprøven, skal desuden kontakte Kommissionen senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Alle bemærkninger til den foreløbige stikprøve skal indgives senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet.

Kommissionen underretter alle kendte EU-producenter og/eller sammenslutninger af EU-producenter om, hvilke virksomheder der er endeligt udtaget til at indgå i stikprøven.

De EU-producenter, der indgår i stikprøven, skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om, at de indgår i stikprøven, medmindre andet er angivet.

En kopi af spørgeskemaet til EU-producenter findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

5.5.   
  Procedure for vurdering af Unionens interesser

Hvis det bekræftes, at der forekommer dumping med deraf følgende skade, vil der i henhold til grundforordningens artikel 21 blive truffet afgørelse om, hvorvidt det vil være i strid med Unionens interesser at vedtage antidumpingforanstaltninger. EU-producenter, importører og deres repræsentative sammenslutninger, brugere og deres repræsentative sammenslutninger, fagforeninger og repræsentative forbrugerorganisationer opfordres til at give Kommissionen oplysninger om Unionens interesser. For at deltage i undersøgelsen skal de repræsentative forbrugerorganisationer påvise, at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Oplysninger vedrørende vurderingen af Unionens interesser skal indgives senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet. Disse oplysninger kan enten indgives uformelt eller ved at udfylde et spørgeskema, der er udarbejdet af Kommissionen. En kopi af spørgeskemaet, herunder spørgeskemaet til brugere af den undersøgte vare, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels hjemmeside https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Oplysninger indgivet i henhold til artikel 21 vil kun blive taget i betragtning, hvis de er underbygget med faktuelle beviser på indgivelsestidspunktet.

5.6.   
  Interesserede parter

For at deltage i undersøgelsen skal interesserede parter, som for eksempel eksporterende producenter, EU-producenter, importører og deres repræsentative sammenslutninger, brugere og deres repræsentative sammenslutninger, fagforeninger og repræsentative forbrugersammenslutninger, først påvise, at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Eksporterende producenter, EU-producenter, importører og repræsentative sammenslutninger, der har gjort oplysninger tilgængelige i overensstemmelse med procedurerne i afsnit 5.3.1, 5.3.2 og 5.4, vil blive betragtet som interesserede parter, hvis der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Andre parter vil kun kunne deltage i undersøgelsen som interesseret part, fra det tidspunkt hvor de giver sig til kende, og forudsat at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare. Det at blive betragtet som en interesseret part berører ikke anvendelsen af grundforordningens artikel 18.

Der er adgang til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, via Tron.tdi på følgende adresse: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Følg venligst anvisningerne på denne side for at få adgang (10).

5.7.   
  Mulighed for at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester

Alle interesserede parter kan anmode om at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester.

Enhver anmodning om at blive hørt skal indgives skriftligt og begrundes, og den skal endvidere indeholde et sammendrag af, hvad den interesserede part ønsker at drøfte under høringen. Høringen vil blive begrænset til de spørgsmål, som de interesserede parter har rejst i den forudgående skriftlige anmodning.

Tidsrammen for høringerne er som følger:

| — | For alle høringer, der finder sted inden fristen for indførelsen af midlertidige foranstaltninger, skal der indgives en anmodning senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, og høringen vil normalt finde sted senest 60 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. |
| --- | --- |

—

For alle høringer, der finder sted inden fristen for indførelsen af midlertidige foranstaltninger, skal der indgives en anmodning senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, og høringen vil normalt finde sted senest 60 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

| — | Efter fasen med de foreløbige konklusioner skal der indgives en anmodning senest fem dage efter datoen for fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller af informationsdokumentet, og høringen vil normalt finde sted senest 15 dage efter datoen for fremlæggelsen af oplysningerne eller datoen for informationsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Efter fasen med de foreløbige konklusioner skal der indgives en anmodning senest fem dage efter datoen for fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller af informationsdokumentet, og høringen vil normalt finde sted senest 15 dage efter datoen for fremlæggelsen af oplysningerne eller datoen for informationsdokumentet.

| — | I fasen med de endelige konklusioner skal der fremsættes en anmodning senest tre dage efter datoen for den endelige fremlæggelse af oplysninger, og høringen vil normalt finde sted inden for den frist, der er afsat til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. Hvis der er en supplerende fremlæggelse af de endelige oplysninger, skal der indgives en anmodning straks efter modtagelsen af denne supplerende endelige fremlæggelse, og høringen vil normalt finde sted inden for den frist, der er afsat til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. |
| --- | --- |

—

I fasen med de endelige konklusioner skal der fremsættes en anmodning senest tre dage efter datoen for den endelige fremlæggelse af oplysninger, og høringen vil normalt finde sted inden for den frist, der er afsat til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. Hvis der er en supplerende fremlæggelse af de endelige oplysninger, skal der indgives en anmodning straks efter modtagelsen af denne supplerende endelige fremlæggelse, og høringen vil normalt finde sted inden for den frist, der er afsat til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.

Den beskrevne tidsramme berører ikke Kommissionens ret til at acceptere høringer uden for tidsrammen i behørigt begrundede tilfælde eller Kommissionens ret til at afvise høringer i behørigt begrundede tilfælde. Hvis Kommissionens tjenestegrene afviser en høringsanmodning, underrettes den berørte part om begrundelsen herfor.

Høringer skal principielt ikke anvendes til at forelægge faktuelle oplysninger, der endnu ikke er registreret. Ikke desto mindre kan interesserede parter af hensyn til god forvaltningsskik og for at give Kommissionens tjenestegrene mulighed for at gøre fremskridt med undersøgelsen blive bedt om at fremlægge nye faktuelle oplysninger efter en høring.

5.8.   
  Vejledning om indgivelse af skriftlige indlæg og indsendelse af udfyldte spørgeskemaer og korrespondance

Oplysninger, som indgives til Kommissionen som led i handelsbeskyttelsesundersøgelser, må ikke være omfattet af ophavsret. Interesserede parter skal, inden de indgiver oplysninger og/eller data til Kommissionen, der er omfattet af tredjemands ophavsret, anmode indehaveren af ophavsrettighederne om en særlig tilladelse, som udtrykkeligt tillader Kommissionen a) at anvende oplysningerne og dataene i forbindelse med denne handelsbeskyttelsesprocedure og b) at forelægge interesserede parter, der er berørt af denne undersøgelse, oplysningerne og/eller dataene i en form, der gør det muligt for dem at udøve deres ret til forsvar.

Alle skriftlige indlæg, herunder de oplysninger, hvorom der anmodes i denne meddelelse, udfyldte spørgeskemaer og korrespondance fra interesserede parter, for hvilke der anmodes om fortrolig behandling, skal forsynes med påtegningen »Sensitive« (11). Parter, der indgiver oplysninger i løbet af undersøgelsen, opfordres til at begrunde deres anmodning om fortrolig behandling.

Parter, der indgiver oplysninger forsynet med påtegningen »Sensitive«, skal indgive ikke-fortrolige sammendrag heraf i henhold til grundforordningens artikel 19, stk. 2, som forsynes med påtegningen »For inspection by interested parties«. Disse sammendrag skal være tilstrækkeligt detaljerede til at sikre en rimelig forståelse af de fortrolige oplysningers egentlige indhold.

Hvis en part, der indsender fortrolige oplysninger, ikke kan give en god begrundelse for at anmode om fortrolig behandling eller undlader at indsende et ikke-fortroligt sammendrag heraf, der opfylder kravene til form og indhold, kan Kommissionen se bort fra disse oplysninger, medmindre det på et relevant grundlag og på tilfredsstillende måde kan godtgøres, at oplysningerne er korrekte.

Interesserede parter opfordres til at indsende deres indlæg og anmodninger via TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), herunder scannede fuldmagter og erklæringer. Ved brug af TRON.tdi eller e-mail udtrykker de interesserede parter accept af de regler, der gælder for elektronisk korrespondance, og som findes i dokumentet »KORRESPONDANCE MED EUROPA-KOMMISSIONEN I HANDELSBESKYTTELSESSAGER«, der er tilgængeligt på Generaldirektoratet for Handels websted: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Interesserede parter skal anføre deres navn, adresse, telefonnummer og en gyldig e-mailadresse og sikre, at denne e-mailadresse er en fungerende officiel virksomhedspostkasse, som tjekkes dagligt. Når Kommissionen har modtaget disse kontaktoplysninger, vil den udelukkende kommunikere med de interesserede parter via TRON.tdi eller pr. e-mail, medmindre de udtrykkeligt har ønsket at modtage alle dokumenter fra Kommissionen på anden vis, eller medmindre dokumenternes art forudsætter brug af anbefalet post. Interesserede parter kan i ovenstående retningslinjer for kommunikation med interesserede parter finde supplerende regler og oplysninger om korrespondance med Kommissionen, herunder de principper, der gælder for indgivelse af indlæg via TRON.tdi og pr. e-mail.

Kommissionens postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat G |
| Kontor: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |
| E-mail: |
| TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu |
| TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat G

Kontor: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

E-mail:

TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu

TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu

6.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen afsluttes normalt senest 13, men højst 14 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, jf. grundforordningens artikel 6, stk. 9. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, kan der normalt indføres midlertidige foranstaltninger senest syv måneder efter, men under alle omstændigheder ikke senere end otte måneder efter offentliggørelsen af denne meddelelse.

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a oplyser Kommissionen om den planlagte indførelse af midlertidig told fire uger inden indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Parterne har en frist på tre arbejdsdage til at fremsætte skriftlige bemærkninger til beregningernes nøjagtighed.

I tilfælde, hvor Kommissionen ikke har til hensigt at indføre midlertidig told, men at fortsætte undersøgelsen, underrettes de interesserede parter ved hjælp af et informationsdokument herom fire uger inden udløbet af den i grundforordningens artikel 7, stk. 1, nævnte frist.

Interesserede parter har 15 dage til at fremsætte skriftlige bemærkninger til de foreløbige konklusioner eller til informationsdokumentet og 10 dage til at fremsætte skriftlige bemærkninger til de endelige konklusioner, medmindre andet er angivet. Hvis det er relevant vil den supplerende fremlæggelse af de endelige oplysninger angive de interesserede parters frist til skriftligt at fremsætte deres bemærkninger.

7.   Indgivelse af oplysninger

Reglen er, at interesserede parter kun kan indgive oplysninger inden for de tidsrammer, der er angivet i denne meddelelses afsnit 5 og 6. Indgivelse af oplysninger, der ikke er omfattet af disse afsnit, skal overholde følgende tidsplan:

| — | Oplysninger vedrørende fasen med de foreløbige konklusioner skal indgives senest 70 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

—

Oplysninger vedrørende fasen med de foreløbige konklusioner skal indgives senest 70 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet.

| — | Interesserede parter bør ikke indgive nye faktuelle oplysninger efter fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller informationsdokumentet i fasen med de foreløbige konklusioner, medmindre andet er fastsat. Efter denne frist kan interesserede parter kun indgive nye faktuelle oplysninger, såfremt de kan godtgøre, at sådanne nye faktuelle oplysninger er nødvendige for at afkræfte faktuelle påstande, der blev fremsat af andre interesserede parter, og forudsat at sådanne nye faktuelle oplysninger kan kontrolleres inden for den tid, der er til rådighed til at afslutte undersøgelsen rettidigt. |
| --- | --- |

—

Interesserede parter bør ikke indgive nye faktuelle oplysninger efter fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller informationsdokumentet i fasen med de foreløbige konklusioner, medmindre andet er fastsat. Efter denne frist kan interesserede parter kun indgive nye faktuelle oplysninger, såfremt de kan godtgøre, at sådanne nye faktuelle oplysninger er nødvendige for at afkræfte faktuelle påstande, der blev fremsat af andre interesserede parter, og forudsat at sådanne nye faktuelle oplysninger kan kontrolleres inden for den tid, der er til rådighed til at afslutte undersøgelsen rettidigt.

| — | Med henblik på at afslutte undersøgelsen inden for de obligatoriske frister accepterer Kommissionen ikke indlæg fra interesserede parter til den endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen, eller at de, hvis det er relevant, fremsætter bemærkninger til den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen. |
| --- | --- |

—

Med henblik på at afslutte undersøgelsen inden for de obligatoriske frister accepterer Kommissionen ikke indlæg fra interesserede parter til den endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen, eller at de, hvis det er relevant, fremsætter bemærkninger til den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen.

8.   Mulighed for at fremsætte bemærkninger til andre parters indlæg

For at garantere retten til forsvar bør interesserede parter have mulighed for at fremsætte bemærkninger til oplysninger indgivet af andre interesserede parter. Når de gør dette, må interesserede parter kun behandle spørgsmål rejst i forbindelse med andre interesserede parters indlæg og må ikke rejse nye spørgsmål.

Sådanne bemærkninger bør fremsættes efter følgende tidsramme:

| — | Bemærkninger til oplysninger indgivet af andre interesserede parter inden fristen for indførelse af midlertidige foranstaltninger bør fremsættes senest 75 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

—

Bemærkninger til oplysninger indgivet af andre interesserede parter inden fristen for indførelse af midlertidige foranstaltninger bør fremsættes senest 75 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet.

| — | Bemærkninger til oplysninger fra andre interesserede parter som respons på fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller af informationsdokumentet bør indgives senest syv dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de foreløbige konklusioner eller informationsdokumentet, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

—

Bemærkninger til oplysninger fra andre interesserede parter som respons på fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner eller af informationsdokumentet bør indgives senest syv dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de foreløbige konklusioner eller informationsdokumentet, medmindre andet er angivet.

| — | Bemærkninger til oplysninger fra andre interesserede parter som respons på fremlæggelsen af de endelige oplysninger bør indgives senest tre dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de endelige oplysninger, medmindre andet er angivet. Hvis der finder en supplerende endelig fremlæggelse af oplysninger sted, bør bemærkninger til oplysningerne fra andre interesserede parter som respons på denne fremlæggelse fremsættes senest en dag efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til denne fremlæggelse, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

—

Bemærkninger til oplysninger fra andre interesserede parter som respons på fremlæggelsen af de endelige oplysninger bør indgives senest tre dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de endelige oplysninger, medmindre andet er angivet. Hvis der finder en supplerende endelig fremlæggelse af oplysninger sted, bør bemærkninger til oplysningerne fra andre interesserede parter som respons på denne fremlæggelse fremsættes senest en dag efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til denne fremlæggelse, medmindre andet er angivet.

Den beskrevne tidsramme berører ikke Kommissionens ret til at anmode om yderligere oplysninger fra interesserede parter i behørigt begrundede tilfælde.

9.   Forlængelse af tidsfristerne i denne meddelelse

Der bør kun anmodes om forlængelse af de tidsfrister, der er angivet i denne meddelelse, under særlige omstændigheder, og tidsfristerne vil kun blive forlænget, hvis anmodningen om forlængelsen er behørigt begrundet.

Fristen for at besvare spørgeskemaer vil under alle omstændigheder normalt være begrænset til tre dage og vil som regel ikke overstige syv dage.

For så vidt angår tidsfrister for indgivelse af andre oplysninger i denne meddelelse, vil forlængelser blive begrænset til tre dage, medmindre der påvises særlige omstændigheder.

10.   Manglende samarbejdsvilje

Hvis en af de interesserede parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger, undlader at meddele dem inden for de fastsatte frister eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

Konstateres det, at en interesseret part har givet urigtige eller vildledende oplysninger, kan der ses bort fra disse oplysninger, og der kan gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger.

Hvis en interesseret part helt eller delvist undlader at samarbejde, og resultaterne af undersøgelsen derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, kan resultatet blive mindre gunstigt for denne part, end hvis den pågældende havde samarbejdet.

Indgives der ikke svar elektronisk, anses dette ikke for manglende samarbejdsvilje, forudsat at den interesserede part påviser, at indgivelse af svar på den ønskede måde ville indebære en urimelig ekstra byrde eller urimelige ekstra omkostninger. I givet fald skal den interesserede part omgående kontakte Kommissionen.

11.   Høringskonsulent

Interesserede parter kan anmode om høringskonsulentens mellemkomst i handelsprocedurer. Høringskonsulenten gennemgår anmodninger om aktindsigt, tvister med hensyn til dokumenternes fortrolighed, anmodninger om forlængelse af tidsfrister og eventuelle andre anmodninger vedrørende de interesserede parters og tredjeparters ret til forsvar, som kan opstå under proceduren.

Høringskonsulenten kan foranstalte høringer og mægle mellem den eller de interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene for at sikre, at de interesserede parters ret til at forsvare sig udøves fuldt ud. En anmodning om en høring med høringskonsulenten skal indgives skriftligt og begrundes. Høringskonsulenten vil analysere begrundelserne for anmodningerne. Disse høringer bør principielt kun finde sted, hvis spørgsmålene ikke allerede er blevet afklaret med Kommissionens tjenestegrene.

Anmodninger skal indgives i god tid og hurtigst muligt for at sikre en velordnet afvikling af procedurerne. Med henblik herpå bør interesserede parter anmode om høringskonsulentens mellemkomst hurtigst muligt efter den hændelse, der berettiger en sådan mellemkomst. I princippet skal de tidsrammer, der er fastsat i afsnit 5.7 for at anmode om høringer med Kommissionens tjenestegrene finde tilsvarende anvendelse på anmodninger om høringer med høringskonsulenten. Hvis anmodninger om høring indgives efter den relevante tidsrammes udløb, vil høringskonsulenten også undersøge årsagerne til sådanne sene anmodninger, karakteren af de spørgsmål, der er rejst, og virkningen af disse spørgsmål på retten til forsvar under behørig hensyntagen til god forvaltningsskik og rettidig afslutning af undersøgelsen.

Interesserede parter kan finde yderligere oplysninger og kontaktoplysninger på høringskonsulentens sider på Generaldirektoratet for Handels websted: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Behandling af personoplysninger

Personoplysninger, som indsamles i forbindelse med denne undersøgelse, vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (12).

En databeskyttelsesmeddelelse, der informerer alle personer om behandlingen af personoplysninger inden for rammerne af Kommissionens handelsbeskyttelsesaktiviteter, findes på Generaldirektoratet for Handels websted: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

(2)  Ved det generelle udtryk »skade« forstås væsentlig skade samt trussel om væsentlig skade for en erhvervsgren eller væsentlig forsinkelse i forbindelse med oprettelsen af en sådan erhvervsgren, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1.

(3)  Henvisninger til offentliggørelsen af denne meddelelse vil være henvisninger til offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/825 af 30. maj 2018 om ændring af forordning (EU) 2016/1036 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union, og af forordning (EU) 2016/1037 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 143 af 7.6.2018, s. 1).

(5)  Meddelelse om konsekvenserne af udbruddet af covid-19 for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (EUT C 86 af 16.3.2020, s. 6).

(6)  En eksporterende producent er en virksomhed i det pågældende land, som producerer og eksporterer den undersøgte vare til EU-markedet, enten direkte eller gennem en tredjepart, herunder alle dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er beskæftiget med produktion, hjemmemarkedssalg eller eksport af den undersøgte vare.

(7)  I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6, ses der bort fra enhver nulmargen eller minimalmargen samt margener, der fastsættes under de omstændigheder, som er omhandlet i grundforordningens artikel 18.

(8)  Dette afsnit omhandler kun importører, der ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter. Importører, der er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter, skal udfylde bilag I til spørgeskemaet for disse eksporterende producenter. I henhold til artikel 127 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558) betragtes to personer som værende indbyrdes afhængige, hvis én af følgende betingelser er opfyldt: a) den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed eller omvendt, b) de anses juridisk set for interessenter eller kompagnoner, c) de er arbejdsgiver og arbejdstager, d) en tredjemand besidder, kontrollerer eller råder direkte eller indirekte over 5 % eller derover af deres aktier eller anparter med stemmeret, e) den ene af dem kontrollerer direkte eller indirekte den anden part, f) de kontrolleres begge direkte eller indirekte af en tredjemand, g) de kontrollerer tilsammen direkte eller indirekte en tredjemand, eller h) de er medlem af samme familie. Personer anses kun for at være medlemmer af samme familie, hvis de står i et af følgende forhold til hinanden: i) mand og hustru, ii) forældre og børn, iii) brødre og søstre (hel- eller halvsøskende), iv) bedsteforældre og børnebørn, v) onkel eller tante og nevø eller niece, vi) svigerforældre og svigersøn eller svigerdatter, vii) svoger og svigerinder. I henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1) forstås ved »person« en fysisk person, en juridisk person og enhver sammenslutning af personer, som ikke er en juridisk person, men som i henhold til EU-retten eller national ret anerkendes at have rets- og handleevne.

(9)  De oplysninger, som ikke forretningsmæssigt forbundne importører indgiver, kan også bruges i forbindelse med andre aspekter af denne undersøgelse end konstatering af dumping.

(10)  I tilfælde af tekniske problemer kan Trade Service Desk kontaktes på følgende e-mailadresse: trade-service-desk@ec.europa.eu eller telefonisk på +32 22979797.

(11)  Et dokument med påtegningen »Sensitive« er et fortroligt dokument i henhold til grundforordningens artikel 19 og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelse af artikel VI i GATT 1994 (»antidumpingaftalen«). Det er også beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

---

BILAG

| ☐ | »Sensitive version« (Følsom udgave) |
| --- | --- |
| ☐ | »For inspection by interested parties« (udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter) |
| (Sæt kryds i den relevante rubrik) |

☐

»Sensitive version« (Følsom udgave)

☐

»For inspection by interested parties« (udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter)

(Sæt kryds i den relevante rubrik)

ANTIDUMPINGPROCEDURE VEDRØRENDE IMPORTEN AF SUPERABSORBERENDE POLYMERER MED OPRINDELSE I REPUBLIKKEN KOREA

OPLYSNINGER TIL BRUG VED UDTAGELSEN AF STIKPRØVEN AF IKKE FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE IMPORTØRER

Hensigten med denne formular er at hjælpe ikke forretningsmæssigt forbundne importører med at indberette de stikprøveoplysninger, der anmodes om i afsnit 5.3.2. i indledningsmeddelelsen.

Både den følsomme udgave (»Sensitive«) og den udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter (»For inspection by interested parties«), skal returneres til Kommissionen som anført i indledningsmeddelelsen.

1.   NAVN OG KONTAKTOPLYSNINGER

De bedes oplyse følgende om Deres virksomhed:

| Virksomhedens navn | |
| --- | --- |
| Adresse | |
| Kontaktperson | |
| E-mailadresse | |
| Telefon | |

Virksomhedens navn

Adresse

Kontaktperson

E-mailadresse

Telefon

2.   OMSÆTNING OG SALGSMÆNGDE

Angiv virksomhedens samlede omsætning i euro (EUR) samt værdi i euro (EUR) og vægt i ton ved import til Unionen og videresalg på EU-markedet efter import fra Republikken Korea i undersøgelsesperioden af den undersøgte vare som defineret i indledningsmeddelelsen.

| | Mængde i ton | Værdi i euro (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Deres virksomheds samlede omsætning i euro (EUR) | | |
| Import af den undersøgte vare med oprindelse i Republikken Korea til Unionen | | |
| Import af den undersøgte vare til Unionen (alle oprindelseslande) | | |
| Videresalg på EU-markedet efter import fra Republikken Kora af den undersøgte vare | | |

Mængde i ton

Værdi i euro (EUR)

Deres virksomheds samlede omsætning i euro (EUR)

Import af den undersøgte vare med oprindelse i Republikken Korea til Unionen

Import af den undersøgte vare til Unionen (alle oprindelseslande)

Videresalg på EU-markedet efter import fra Republikken Kora af den undersøgte vare

3.   DERES VIRKSOMHEDS OG FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE VIRKSOMHEDERS AKTIVITETER (1)

De bedes angive præcise oplysninger om aktiviteterne i virksomheden og i alle de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (angiv venligst disse og anfør forbindelsen til Deres virksomhed), der er involveret i produktion og/eller salg (eksport- og/eller hjemmemarkedssalg) af den undersøgte vare. Sådanne aktiviteter kan omfatte anskaffelsen af den undersøgte vare eller produktionen af den i henhold til en underentrepriseaftale, eller forarbejdningen af eller handelen med den undersøgte vare, men er ikke begrænset hertil.

| Virksomhedens navn og beliggenhed | Aktiviteter | Forbindelse |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Virksomhedens navn og beliggenhed

Aktiviteter

Forbindelse

4.   ANDRE OPLYSNINGER

De bedes angive alle andre relevante oplysninger, som De mener kan være nyttige, og som kan hjælpe Kommissionen, når den udtager stikprøven.

5.   ERKLÆRING

Ved at indgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette udfyldelse af et spørgeskema og accept af et kontrolbesøg på stedet for at verificere besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at den ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionens konklusioner vedrørende de importører, der ikke er samarbejdsvillige, bygger på de foreliggende faktiske oplysninger, og resultatet kan blive mindre gunstigt for denne virksomhed, end hvis den havde udvist samarbejdsvilje.

Befuldmægtigedes underskrift:

Befuldmægtigedes navn og titel:

Dato:

---

(1)  I henhold til artikel 127 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558) betragtes to personer som værende indbyrdes afhængige, hvis én af følgende betingelser er opfyldt: a) den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed eller omvendt, b) de anses juridisk set for interessenter eller kompagnoner, c) de er arbejdsgiver og arbejdstager, d) en tredjemand besidder, kontrollerer eller råder direkte eller indirekte over 5 % eller derover af deres aktier eller anparter med stemmeret, e) den ene af dem kontrollerer direkte eller indirekte den anden part, f) de kontrolleres begge direkte eller indirekte af en tredjemand, g) de kontrollerer tilsammen direkte eller indirekte en tredjemand, eller h) de er medlem af samme familie. Personer anses kun for at være medlemmer af samme familie, hvis de står i et af følgende forhold til hinanden: i) mand og hustru, ii) forældre og børn, iii) brødre og søstre (hel- eller halvsøskende), iv) bedsteforældre og børnebørn, v) onkel eller tante og nevø eller niece, vi) svigerforældre og svigersøn eller svigerdatter, vii) svoger og svigerinder. I henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1) forstås ved »person«: en fysisk person, en juridisk person og enhver sammenslutning af personer, som ikke er en juridisk person, men som i henhold til EU-retten eller national ret anerkendes at have rets- og handleevne.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/84

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10178 —
  Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 58/17)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Eni gas e luce S.p.A. (»Eni G&L«, Italien), et helejet datterselskab af Eni S.p.A. (»Eni«, Italien) |
| --- | --- |

—

Eni gas e luce S.p.A. (»Eni G&L«, Italien), et helejet datterselskab af Eni S.p.A. (»Eni«, Italien)

| — | Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. (»Aldro EyS«, Spanien) og Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. (»Instalaciones MD«, Spanien), begge helejede datterselskaber af Aldro Energy, S.L.U. (»Aldro Energy«, Spanien). |
| --- | --- |

—

Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. (»Aldro EyS«, Spanien) og Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. (»Instalaciones MD«, Spanien), begge helejede datterselskaber af Aldro Energy, S.L.U. (»Aldro Energy«, Spanien).

Eni erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Aldro EyS og Instalaciones MD.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Eni: global olie- og gaskoncern, der er aktiv inden for søgning efter, produktion, raffinering og salg af olie og gas, samt inden for elektricitet og kemi. Det helejede datterselskab Eni G & L er aktivt inden for levering af elektricitet og naturgas samt energiløsninger i hele EU |
| --- | --- |

—

Eni: global olie- og gaskoncern, der er aktiv inden for søgning efter, produktion, raffinering og salg af olie og gas, samt inden for elektricitet og kemi. Det helejede datterselskab Eni G & L er aktivt inden for levering af elektricitet og naturgas samt energiløsninger i hele EU

| — | Aldro EyS: levering af elektricitet og naturgas i Spanien og Portugal |
| --- | --- |

—

Aldro EyS: levering af elektricitet og naturgas i Spanien og Portugal

| — | Instalaciones MD: backoffice- og kundeplejetjenester til Aldro EYS. |
| --- | --- |

—

Instalaciones MD: backoffice- og kundeplejetjenester til Aldro EYS.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2)

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10178 — Eni/Aldro EYS/Instalaciones MD

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 18.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 58/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 58/86

---

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

(2021/C 58/18)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse

ENHEDSDOKUMENT

»Willamette Valley«

PGI-US-02439

Ansøgningsdato: 17. oktober 2018

1.   Betegnelse, der skal registreres

Willamette Valley

2.   Type geografisk betegnelse

BGB

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Den beskyttede geografiske betegnelse »Willamette Valley« er forbeholdt ikkemousserende vine (rødvine, rosévine og hvidvine) samt mousserende kvalitetsvine.

Vinene fra Willamette Valley er kendetegnet ved og identificeres ud fra typen af druesorter. Willamette Valley-rødvine, overvejende Pinot noir, og Willamette Valley-hvidvine, overvejende Chardonnay, Pinot gris og Riesling, samt mousserende blandingsvine af Pinot noir/Chardonnay udgør hovedparten af produktionen i Willamette Valley.

Vinene fra Willamette Valley dyrkes i køligt klima og er vine med medium krop og generelt betydelig aciditet samt friske noter af moden frugt og mineralske tanniner, og de har følgende kendetegn alt efter druesorterne:

Ikkemousserende vine

Rødvine:

Willamette Valley-rødvine er klare, moderat røde eller dybrøde i farven, sommetider over mod dyblilla og sort afhængigt af dyrkningsområdet og årgang. De er kendetegnet ved friske snarere end tilberedte røde og lilla frugter og bær såsom granatæble, jordbær, hindbær, kirsebær, brombær og blomme i både aroma og i smagen. Derudover er aromaen kendetegnet ved noter af røde og lilla blomster, jordnoter fra tørv eller teblade, noter af jern og jod, bagekrydderier som sassafrass, cola, mineraler og med alderen mere komplekse noter af skinke, svampe, læder og krydderurter. Smag og tekstur er komplekse med fine kornede tanniner af teblade, kirsebær og tobak og en rund, blød mellemgane, der giver en elegant struktur og fylde samt noter af frugt og dybe krydrede madnoter i duften. Ganestrukturen kan indeholde forskellige tanniner, fra teblade til træ, med en klar aciditet, der løfter ganen og bevarer den markante smag længe, samtidig med at vinen får en længere lagrings- og modningstid.

Rosévine:

Rosévinene fra Willamette Valley varierer i farve fra meget lys grålig pink til bleg granatrød, alle klare og smukke, med aroma af hvide og røde blomster (jasmin og rose) og frisk frugt fra blodappelsin, vilde jordbær og hindbær, både i duft og smag. Smagen kan også have noter af salte og mineraler, med en cremet gane og sommetider med en smule restsukker. Den klare aciditet kendetegner rosévinene fra Willamette Valley og giver mulighed for få års flaskelagring.

Hvidvine:

Hvidvinene fra Willamette Valley er ensartede og klare med tydelig aciditet, platinfarvede til blegt citrongule og varmt gule til gyldne for de sent høstede og egefadslagrede varianter. De har de samme eller endnu stærkere klare frugtnoter som Pinot noir, men med noter af andre typer frugt, hvide aromaer af citrus, stenfrugter (fersken, pære osv.) og blomsternoter af hvide blomster og blomstrende træer. Alle har tydelige noter af salte og mineraler (pH, aciditet og lyse frugter) på ganen, med en kerne af ren frisk frugtsmag med høj aciditet, der giver lang eftersmag og holdbare vine. Med modning bærer vinene mere præg af tørrede blomster, noter af citrusmarmelade og elementer af honning og udviklede mineralnoter.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | 16 % |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | 7 % |
| Totalt syreindhold, minimum | 4 g/l vinsyre
  pH = maks. 4 |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | 23,31 mEq/l (rødvine)
  19,98 mEq/l (hvidvine og rosévine) |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | 150 mg/l
  40 mg/l ubundet svovldioxid |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

16 %

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

7 %

Totalt syreindhold, minimum

4 g/l vinsyre

pH = maks. 4

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

23,31 mEq/l (rødvine)

19,98 mEq/l (hvidvine og rosévine)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

150 mg/l

40 mg/l ubundet svovldioxid

Mousserende kvalitetsvin

Mousserende kvalitetsvine fra Willamette Valley fremstilles som hvidvine og rosévine af Pinot noir, Chardonnay og i nogle tilfælde også Pinot meunier. De er let til medium perlende med finesse, perlende tråde af bobler og markerede, rene, syrlige frugtnoter af let umodne stenfrugter og klare citrusnoter. De hvide mousserende kvalitetsvine er platinfarvede og lysende klare med aroma af æble eller pære og smagsnoter, der minder om lime, stenfrugter eller mineraler. Rosévinene har tydelige noter af vilde jordbær, høj aciditet og graduerede klare noter af røde frugter (æble/blomme). Mulighed for lagring i mere end ti år på flaske er sædvanligt. Rosévinene varierer visuelt fra klar kirsebærrød til en antydning af pink nuancer. Rosévinene er karakteriseret ved aromaer af rosenblade, røde æbler eller let blomme og jordbær afhængigt af druesorterne og druernes modenhed på høsttidspunktet. De har ofte også en karakteristisk note af krydderier. Typisk kan aroma og smag beskrives som noter af vilde jordbær og andre sommerbær, citrus som i blodappelsin og mandarin, æble og vildæbler, krydderier som i tørrede krydderurter og ingefær. Den karakteristisk markante aciditet giver mulighed for lagring på flaske i mere end ti år.

De mousserende vine af typen Brut fremstilles af Chardonnay, Pinot noir og Pinot meunier, og de kan i aroma variere fra hvide blomster til østersskaller, æble/pære eller citrus i form af hvid grapefrugt. Smagen varierer efter procentandelen af de anvendte druesorter og området, hvor druerne er dyrket. Blomsternoterne varierer fra delikate hvide blomster til roser, krydderinoter fra vanilje til ingefær og tørrede krydderurter, frugt såsom grønne, gule og røde æbler, vildæbler, syrlige bær og Anjou-pære, citrus i form af hvid grapefrugt, karambole og mandarin. Aciditeten er klar og markant, og eftersmagen kan være lang med noter af modne frugter.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | 14 % |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | 7 % |
| Totalt syreindhold, minimum | 5 g/l vinsyre
  pH = maks. 4 |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | <=23,31 mEq/l |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | 150 mg/l
  30 mg/l ubundet svovldioxid |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

14 %

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

7 %

Totalt syreindhold, minimum

5 g/l vinsyre

pH = maks. 4

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

<=23,31 mEq/l

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

150 mg/l

30 mg/l ubundet svovldioxid

5.   Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Ingen

b.   Maksimumsudbytter

Pinot noir og andre rødvine: 7 850 kg/ha (45 hl/ha)

Chardonnay: 10 100 kg/ha (60 hl/ha)

Øvrige vine: 12 330 kg/ha (70 hl/ha)

Mousserende kvalitetsvin: 15 700 kg/ha (90 hl/ha).

6.   Afgrænset geografisk område

Willamette Valley er et vinområde i USA, der er opført som godkendt og registreret i USA's Tax and Trade Bureau Regulations (told- og handelsbestemmelser) med følgende beskrivelse:

§9.90 Willamette Valley.

Grænser. Vinområdet Willamette Valley er beliggende i den nordvestlige del af Oregon og afgrænses mod nord af Columbia River, mod vest af Coast Range Mountains, mod syd af Calapooya Mountains og mod øst af Cascade Mountains. Området er på ca. 5200 km2 (3,3 mio. hektar).

Den præcise afgrænsning af vindyrkningsområdet baseret på kendemærker i landskabet og referencepunkter på godkendte kort er følgende: Fra start i skæringspunktet mellem Columbia/Multnomah-amtsgrænsen og Oregon/Washington-statsgrænsen

Mod vest langs Columbia/Multnomah-amtsgrænsen 8,5 mil til skæringspunktet med Washington/Multnomah-amtsgrænsen

Mod syd langs Washington-amtsgrænsen 5 mil til skæringspunktet med1000-fod-konturlinjen

Mod nordvest (15 mil stik nordvest) langs 1000-fod-konturlinjen til skæringspunktet med State Highway 47, 5 mil nord for »Tophill«

Herefter stik vest fra State Highway 47, 0,25 mil til 1000-fod-konturlinjen, fortsættende mod syd og derefter sydvest langs 1000-m-konturlinjen til skæringspunktet med Siuslaw National Forest (et punkt ca. 43 mil syd og 26 mil vest for »Tophill«), 1 mil nord for State Highway 22

Stik syd 6,5 mil til 1000-fod-konturlinjen langs Lincoln/Polk-amtsgrænsen

Fortsættende langs 1000-fod-konturlinjen (ca. 23 mil) mod øst, syd og derefter vest til skæringspunktet mellem Polk-amtsgrænsen og Lincoln/Benton-amtsgrænsen

Mod syd langs Lincoln/Benton-amtsgrænsen, 11 mil til skæringspunktet med Siuslaw National Forest-skovlinjen

Mod øst 6 mil langs Siuslaw National Forest-skovlinjen og derefter mod syd 6 mil langs Siuslaw National Forest-linjen til State Highway 34 og 1000-fod-konturlinjen

Mod syd langs 1000-fod-konturlinjen til dens skæringspunkt med bylinjen T17S/T18S (31 mil sydvest og 1 mil vest for State Highway 126)

Mod øst 4,5 mil langs T17S/T18S til bjerglinjen R6W/R7W, mod syd 2,5 mil langs bjerglinjen til 1000-fod-konturlinjen

Mod nordøst og derefter sydøst ca. 12 mil langs 1000-m-konturlinjen til dens skæringspunkt med R5W/R6W-bjerglinjen

Mod syd langs R5W/R6W-bjerglinjen ca. 0,25 mil til skæringspunktet med 1000-fod-konturlinjen

Generelt mod sydøst langs den bugtende 1000-fod-konturlinje, krydsende over til Letz Creek-kortet til et punkt på 1000-fod-konturlinjen beliggende stik nord for skæringspunktet mellem Siuslaw River Road og Fire Road

Mod syd i en lige linje ca. 0,55 mil krydsende over Siuslaw River og skæringspunktet mellem Siuslaw River Road og Fire Road til 1000-fod-konturlinjen

Generelt mod sydøst langs den bugtende 1000-fod-konturlinje krydsende over til Roseburg, Oregon-kortet, til skæringspunktet mellem 1000-fod-konturlinjen og Lane/Douglas-amtsgrænsen

Mod øst langs Lane/Douglas-amtsgrænsen ca. 3,8 mil til skæringspunktet med 1000-fod-konturlinjen lige øst for Siuslaw Rivers sydlige forgrening

Generelt mod nord og derefter nordøst langs 1000-fod-konturlinjen rundt om Spencer Butte og derefter generelt mod syd til et punkt langs Lane/Douglas-amtsgrænsen 0,5 mil nord for State Highway 99

Mod syd langs Lane/Douglas-amtsgrænsen 1,25 mil til 1000-fod-konturlinjen

Med 1000-fod-konturlinjen rundt om dalene Little River, Mosby Creek, Sharps Creek og Lost Creek til skæringspunktet mellem R1W/R1E og State Highway 58

Mod nord langs R1W/R1E 6 mil til skæringspunktet med 1000-fod-konturlinjen lige nord for Little Fall Creek

Fortsættende langs 1000-fod-konturlinjen rundt om Hills Creek, op ad den sydlige skråning af McKenzie River Valley til Ben and Kay Dorris State Park, krydsende over og ned ad den nordlige skråning rundt om Camp Creek, Mohawk River og bifloderne, Calapooia River (3 mil sydøst for byen Dollar) til skæringspunktet mellem Wiley Creek og R1E/R1W ca. 1 mil syd for T14S/T13S

Mod nord langs R1E/R1W 7,5 mil til T12S/T13S ved Cedar Creek

Mod vest langs T12S/T13S 4 mil til 1000-fod-konturlinjen

Fortsættende i generelt nordlig retning langs 1000-fod-konturlinjen rundt om Crabtree Creek, Thomas Creek, North Santiam River (til dens skæringspunkt med Sevenmile Creek) og Little North Santiam River til skæringspunktet mellem 1000-fod-konturlinjen og R1E/R2E (ca. 1 mil nord for State Highway 22)

Mod nord langs R1E/R2E (gennem en lille del af Silver Falls State Park) 14 mil til T6S/T7S

Mod øst langs T6S/T7S 6 mil til R2E/R3E

Mod nord langs R2E/R3E 6 mil til T5S/T6S

Stik nordøst 8,5 mil til skæringspunktet mellem T4S/T5S og R4E/R3E

Mod øst langs T4S/T5S 6 mil til R4E/R5E

Mod nord langs R4E/R5E 6 mil til T3S/T4S

Mod øst langs T3S/T4S 6 mil til R5E/R6E

Mod nord langs R5E/R6E 10,5 mil til skæringspunktet med grænsen til Mount Hood National Forest (ca. 3 mil nord for U.S. Highway 26)

Mod vest 4 mil og nord 1 mil langs skovgrænsen til 1000-fod-konturlinjen (lige nord for Bull Run River)

Mod nord langs 1000-fod-konturlinjen ind i Multnomah amt til dens skæringspunkt med R4E/R5E

Stik nord ca. 3 mil til Oregon/Washington-statsgrænsen og

Mod vest og derefter nord, 34 mil, langs Oregon/Washington-statsgrænsen til startpunktet.

7.   Primær(e) druesort(er)

Ikkemousserende vine og mousserende kvalitetsvine fra Willamette Valley fremstilles af følgende druesorter: Pinot noir, Pinot gris, Chardonnay, Riesling, Pinot blanc, Syrah, Cabernet sauvignon, Gamay noir og Pinot meunier.

Følgende andre druesorter anvendes i mindre omfang: Arneis, Albarino, Auxerrois, Cabernet Franc, Chenin blanc, Dolcetto, Gewurztraminer, Gruner veltliner, Merlot, Muller-Thurgau, Sangiovese, Sauvignon blanc, Tempranillo, Viognier og Zinfandel.

8.   Tilknytning til det geografiske område

Som for alle andre kvalitetsprodukter med godt omdømme skyldes vinenes høje kvalitet ikke kun én, men en lang række faktorer. Selv om de naturlige faktorer i forbindelse med Willamette Valleys beliggenhed formodentlig er de vigtigste, hvor klima, geologi, geografi og drueårgang i høj grad påvirker de færdige vines kvalitet, er det også nødvendigt at fremhæve de menneskelige faktorer, der står for en systematisk og ensartet vindyrkning, vinfremstilling og markedsføring. Det sikrer pålidelighed, kontrol og vinene i regionens gode omdømme.

Jordbund og geologi: I Willamette Valley fremstilles de kvalitetsvine, der er typiske for området, af ovennævnte druesorter, der er egnede til et køligere klima. Dyrkningen foregår på vinmarker, der næsten udelukkende ligger på bakkeskråninger af enten vulkansk og/eller aflejret jord, der er skubbet op fra dalbunden ved tektonisk aktivitet mellem 61 og 305 meters (200-1 000 fods) højde, med løsjord (siltaflejringer) på toppen af nogle bakker. Jorden på skråningerne sikrer tilstrækkelig roddybde og fugt i jorden og giver vinstokkene tilstrækkelig næring uden at være for næringsholdig (vinrankerne gror nemt og uhindret, og stressende beskæring undgås). Jordbunden er god og luftig og løs i overfladen, og der er ringe risiko for frost og plantesygdomme (f.eks. meldug). Jorden på skråningerne falder i tre typer (vulkansk, aflejret jord og løsjord af siltaflejringer) og giver vinstokkene unikke og forudsigelige vækstegenskaber samt aroma, smag og mineralitet, der går igen i vinene — for eksempel giver den vulkanske jord med Pinot noir en klar og frisk aroma og smag af rød frugt (hindbær til kirsebær) med en moderat fin og diskret tanninstruktur og moderat farve. Den aflejrede jord giver mørkere farver og aroma og smag som røde og sorte bær og frugt (kirsebær, brombær, solbær og blåbær) med noter af svampe, bagekrydderier, kaffe og sort marmelade med moderat til højt indhold af tanniner. Løsjorden giver lysere farver (jordbær, hindbær og lyse kirsebær) og en lettere struktur med lavt indhold af tanniner og mindre friskhed. Alle har moderat til høj aciditet og kan lagres.

Geografi: De organoleptiske egenskaber, der anses som unikke for Willamette Valley, især for Pinot noir, er klarhed og friske frugtnoter med god aciditet på grund af det beskyttede kølige klima, varierende røde til sorte frugtnoter og varierende niveauer af strukturgivende phenoler eller tanniner, der er forbundet med jordtype, højde og geografi, og en bred vifte at stilmæssige fingeraftryk som følge af vinproducenternes holdning til Pinot noirs kendetegn.

Det kølige klima påvirkes af de store vandområder, f.eks. Stillehavet, og døgntemperaturerne svinger fra varme dage til meget kølige nætter. Vinden fra havet kan give temperaturudsving mellem dag og nat på op til 30-40 °F (16,5-22 °C) i Willamette Valley. Det påvirker planternes vandoptag og køler dem ned, og det bevarer den aciditet, som er kendetegnende for vinene fra Willamette Valley.

Højdeforskellene i området er på 244 meter (800 fod), og dermed kan de forskellige druesorter dyrkes med varierende modningsforhold og under hensyntagen til klimaforandringerne. Den højere varme i de lave områder giver modne og bløde vine og de højtliggende områder giver klare, friske og frugtagtige vine med høj aciditet. Andre forskelle skyldes orienteringen mod verdenshjørnerne med forskellig solmængde på skråninger mod syd, øst eller vest. I regionens tidligere og kølige historie anlagde man vinmarkerne på sydvendte skråninger for at opnå de perfekte modningsforhold.

Skråningernes retning spiller en afgørende rolle for modning, vandforhold, smag og aciditet, og lige så afgørende for vinene fra Willamette Valley er det generelt kølige klima i den skålformede dal, der ligger beskyttet mellem bjergkæderne Cascade og Coast mod henholdsvis øst og vest. Hverken varmt og tørt fastlandsklima eller koldt og vådt klima kan ødelægge dyrkningssæsonen. Det kølige, men beskyttede klima sikrer en god modning, og samtidig bevarer den kølige vækst- og høstsæson en god aciditet. Kvalitetsvinene fra Willamette Valley er fine og kraftige og med en aciditet, der giver en god struktur. De er fremragende ledsagere til mad og er drikkeklare på kort til medium sigt, men kan også lagres.

Generelle geografiske påvirkninger af ikkemousserende og mousserende kvalitetsvine: Willamette Valley strækker sig langs den 45. nordlige breddekreds. Ved den breddegrad påvirker højdeforskelle i landskabet i høj grad områdets flora og fauna. En højdeforskel på en vinmark på bare 60 meter kan betyde 10-14 dages forskydning i modningstidspunktet. Vinrankernes blomstring falder typisk i den tredje uge i juni (sommersolhverv), men kan falde så sent som i juli (fire uger efter solhverv). Breddegraden og beliggenheden tæt på det kolde Stillehav giver udsving i vejret i dyrknings- og høstsæsonen. Vejret i Willamette Valley varierer langt mere end i alle andre vindyrkningsområder på USA's vestkyst. Derudover påvirker den tiltagende og aftagende dagslængde og udsving i mængden af dagslys løvfældende planter, herunder også vinstokke. Varmeforholdene og fotoperiodens længde i Willamette Valley begrænser de områder, hvor en ensartet modning kan opnås. Der er for eksempel vanskeligt at etablere vinmarker i over 240 meters højde, hvor den årlige regnmængde er over 1300 mm og på nordvendte skråninger. Vinmarker, der giver en god og ensartet kvalitet, ligger på skråninger med rigeligt sollys på vinrankernes blade, og hvor solen varmer jorden om foråret. I dette vinområde vil druesorter som Cabernet sauvignon, der egner sig til varme klimaforhold, ikke modne ensartet. Det er et af de meget få vindyrkningsområder med kølige klimaforhold, hvor vinmarkerne oprindeligt er anlagt på skråningerne og IKKE i bunden af dalen, hvor vejrforholdene er køligere.

Menneskelige faktorer og dyrkningsformer: Willamette Valley er et af de nordligste områder, hvor det er muligt at opnå den ensartede modning af druesorter til køligt klima, der er nødvendig for at fremstille ikkemousserende eller mousserende kvalitetsvine (f.eks. Pinot noir, Pinot meunier og Chardonnay). Det er den helt særlige beliggenhed, der giver vinene de spændende og unikke egenskaber, kombineret med vinproducenternes håndværksmæssige kunnen. Med typisk blomstring omkring sommersolhverv modner druerne til de mousserende kvalitetsvine typisk midt eller sidst i september, hvorimod vinene til fremstilling af ikkemousserende kvalitetsvine modner fra slutningen af september til midten af oktober. Markernes placering på skråningerne giver en variation fra de varme temperaturer om dagen, hvor vinrankerne får lov at ånde om aftenen før de kølige nætter og sommermorgener. Ud over vinmarkernes forskellige placering giver de forskellige skråninger også vindyrkerne mulighed for at høste i forskellige hældninger og højder. Det forstærker det forskelligartede udtryk af frugtnoter og giver mulighed for at justere vinenes kendetegn i den enkelte og unikke vækstsæson.

Med den nordlige beliggenhed kan variationer i smagen forekomme på grund af små forskelle mellem vinmarkerne, der skyldes podning, grundstamme, afstand mellem rækker, hældning, højde og vindyrkerens arbejdsmetode. Forskelle fra den ene vinmark til den næste kan give stilmæssige forskelle i både ikkemousserende og mousserende kvalitetsvine.

Til de mousserende kvalitetsvine modner druerne i Willamette Valley med komplekse noter af modne frugter uden at miste den naturlige aciditet. Druerne kan høstes ved optimal modenhed gradvist i højden. Når vinstokkene dyrkes med ensartet modning, opnås komplekse og delikate frugtnoter. Mousserende vine af Pinot noir og Chardonnay er blevet produceret i Willamette Valley siden starten af 1980'erne. I dag er der over 100 producenter af mousserende vin efter den traditionelle metode, og produktionen udvides stadig både med hensyn til antal producenter og mængde.

Noter af moden frugt, høj naturlig aciditet og druer med lavt alkoholindhold høstet midt i september giver komplekse og holdbare ikkemousserende og mousserende kvalitetsvine. På grund af den nordlige beliggenhed tæt på det kolde hav, de rigelige regnmængder på vinmarkerne, den dynamiske fotoperiode og de manglende muligheder for at modne druesorter til varmere klimaforhold repræsenterer vinene fra Willamette Valley en unik og »ny« stil inden for nordamerikanske vine.

Som opsummering kan det siges, at den geografiske betegnelse primært tildeles på baggrund af naturbestemte faktorer, der skaber en unik og enestående region. For Willamette Valley tages også de sekundære faktorer for regionens særkende i betragtning, nemlig de menneskelige faktorer. Det udmøntes i et ekstraordinært fokus, samarbejde, teknisk ekspertise og forskning og en organisatorisk tilgang, der har skabt global interesse og relationer, herunder samarbejde på tværs af industrien, f.eks. det indledende »International Cool Climate Symposium« i 1984 og det ansete arrangement »International Pinot Noir Celebration«, der i 34 år har samlet Pinot noir-dyrkere fra hele verden. Det stærke samarbejde og produkternes ensartede høje kvalitet har gjort regionen populær og bidraget til dens gode omdømme generelt.

Andre druesorter dyrkes også med godt resultat, men det er Pinot noir, som regionen er kendt for, og som står bag dens succes. Pressen, forskerne, branchen og forbrugerne kender Pinot noir-vinene fra Willamette Valley — både de mousserende og ikkemousserende. Regionen er bredt og internationalt anerkendt: »World Wine Awards Platinum Best of Show«-vinprisen fra Decanter blev for to år siden tildelt Willamette Valley. Robert Parker, Jr. udtalte: »Oregon når endelig sit fulde potentiale«. Isaac Asimov fra New York Times udtalte: »Willamette Valley er stedet, hvor Pinot noir for alvor viser sin finesse og elegance.«

9.   Andre betingelser

Næsten alle vinene fra Willamette Valley er sortsvine og skal indeholde minimum 90 % af den pågældende sort i henhold til staten Oregons love og bestemmelser (forordning OAR 845 OLCC).

Vinens oprindelse skal angives nøjagtigt, og når dyrkningsområde »AVA« (American Viticultural Areas) angives på etiketten, skal minimum 95 % af flaskens indhold være fra det pågældende område.

Alle vine fra Willamette Valley skal vinificeres og klargøres til påfyldning på flaske i Oregon. Kravet har til formål at sikre kvaliteten og druernes oprindelse ud fra den forudsætning, at omhyggelig behandling af de delikate vine og fremme af samarbejdet ved færdiggørelsen af vinene på det sted, hvor druerne er dyrket, er vigtige faktorer. Angivelsen »Willamette Valley AVA« som oprindelsesbetegnelse på en vinetiket, kræver USA's mærkningslovgivning [Code Federal Regulation, Title 27 CFR 4.25(e)(3)(iv)], at vinen skal være færdigfremstillet i Oregon. USA's myndighed TTB (Alcohol and Tobacco Tax and Trade Bureau) definerer »færdigfremstillet« i lovteksterne som en vin, der er »klar til påfyldning på flaske, med undtagelse af forarbejdning og opblanding i vinkælder, som ikke ændrer klasse eller type«.

Link til produktspecifikationen

https://assets.simpleviewinc.com/simpleview/image/upload/v1/clients/willametteor/2020_02_GUIDELINES_FOR_PROTECTED_GEOGRAPHICAL_INDICATION_Willamette_Valley_091718_add_092519_100819_030520_7d32ebb7-96f1-4049-b608-d3838347b797.pdf

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---