# Az Európai Unió C 58/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 58 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. február 18. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 58

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. február 18.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 58/01 | A Bizottság közleménye – Technikai iránymutatás a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet keretében történő alkalmazásáról | 1 |
| 2021/C 58/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  ) | 31 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 58/01

A Bizottság közleménye – Technikai iránymutatás a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet keretében történő alkalmazásáról

1

2021/C 58/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  )

1

31

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 58/03 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. február 17. | 32 |
| 2021/C 58/04 | A Szociális Biztonsági Rendszerek Koordinációjával Foglalkozó Igazgatási Bizottság – A természetbeni ellátások átlagköltségei | 33 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2021/C 58/05 | A személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexének (Schengeni határellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerinti határátkelőhelyek jegyzékének frissítése | 35 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2021/C 58/06 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 50 |
| 2021/C 58/07 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 51 |
| 2021/C 58/08 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 52 |
| 2021/C 58/09 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 53 |
| 2021/C 58/10 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 54 |
| 2021/C 58/11 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 55 |
| 2021/C 58/12 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 56 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 58/03

Euroátváltási árfolyamok — 2021. február 17.

32

2021/C 58/04

A Szociális Biztonsági Rendszerek Koordinációjával Foglalkozó Igazgatási Bizottság – A természetbeni ellátások átlagköltségei

33

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2021/C 58/05

A személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexének (Schengeni határellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerinti határátkelőhelyek jegyzékének frissítése

35

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2021/C 58/06

Állami támogatás – Engedélyező határozat

50

2021/C 58/07

Állami támogatás – Engedélyező határozat

51

2021/C 58/08

Állami támogatás – Engedélyező határozat

52

2021/C 58/09

Állami támogatás – Engedélyező határozat

53

2021/C 58/10

Állami támogatás – Engedélyező határozat

54

2021/C 58/11

Állami támogatás – Engedélyező határozat

55

2021/C 58/12

Állami támogatás – Engedélyező határozat

56

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 58/13 | Nyílt versenyvizsga-felhívás | 57 |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | EFTA-Bíróság |
| 2021/C 58/14 | A Borgarting lagmannsrett tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a P elleni büntetőeljárásban (E-15/20. sz. ügy) | 58 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 58/15 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó kálcium-szilícium behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról | 60 |
| 2021/C 58/16 | Értesítés a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról | 73 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 58/17 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 84 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 58/18 | Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele | 86 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 58/13

Nyílt versenyvizsga-felhívás

57

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-Bíróság

2021/C 58/14

A Borgarting lagmannsrett tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a P elleni büntetőeljárásban (E-15/20. sz. ügy)

58

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 58/15

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó kálcium-szilícium behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

60

2021/C 58/16

Értesítés a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

73

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 58/17

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

84

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2021/C 58/18

Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/1

---

A Bizottság közleménye

Technikai iránymutatás a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet keretében történő alkalmazásáról

(2021/C 58/01)

| Ez a dokumentum a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletnek az Európai Parlament és a Tanács által 2020 decemberében politikailag elfogadott szövegén alapul (2020/0104 (COD)) (1).

  E technikai iránymutatás célja, hogy segítse a nemzeti hatóságokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet szerinti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elkészítésében. Az uniós jog hitelt érdemlő értelmezése az Európai Unió Bíróságának kizárólagos hatáskörébe tartozik |
| --- |

Ez a dokumentum a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletnek az Európai Parlament és a Tanács által 2020 decemberében politikailag elfogadott szövegén alapul (2020/0104 (COD)) (1).

E technikai iránymutatás célja, hogy segítse a nemzeti hatóságokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet szerinti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elkészítésében. Az uniós jog hitelt érdemlő értelmezése az Európai Unió Bíróságának kizárólagos hatáskörébe tartozik

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (Recovery and Resilience Facility, a továbbiakban: RRF) létrehozásáról szóló rendelet úgy rendelkezik, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben (Recovery and Resilience Plan, a továbbiakban: RRP) szereplő egyetlen intézkedés sem vezethet a környezetvédelmi célkitűzéseknek a taxonómiai rendelet (2) 17. cikke szerinti jelentős megsértéséhez (3). Az RRF-rendelet szerint a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelésének biztosítania kell, hogy a terv minden egyes intézkedése (azaz minden egyes reform és beruházás) megfeleljen a „jelentős károkozás elkerülése” (Do No Significant Harm, a továbbiakban: DNSH) elvének (4).

Az RRF-rendelet azt is kimondja, hogy a Bizottságnak technikai iránymutatást kell nyújtania arra vonatkozóan, hogy a jelentős károkozás elkerülését hogyan kell alkalmazni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz összefüggésében (5). Ez a dokumentum ezt a technikai iránymutatást tartalmazza. Ez az iránymutatás kizárólag a DNSH módozatainak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz összefüggésében történő meghatározására korlátozódik, figyelembe véve annak sajátosságait. A taxonómiai rendelet és a más uniós alapokkal kapcsolatban elfogadott egyéb jogalkotási aktusok alkalmazását és végrehajtását nem érinti. Ezen iránymutatás azt kívánja tisztázni, hogy mit jelent a jelentős károkozás elkerülése, és hogyan kell azt alkalmazni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz összefüggésében, valamint hogy a tagállamok hogyan tudják bemutatni, hogy a tervben javasolt intézkedéseik megfelelnek a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek. Az iránymutatás IV. melléklete konkrét, kidolgozott példákat is tartalmaz arról, hogy a DNSH-elvnek való megfelelést hogyan kell bemutatni a tervekben.

1.   Mit jelent a „jelentős károkozás elkerülése”?

Az RRF-rendelet alkalmazásában a jelentős károkozás elkerülését a taxonómiai rendelet 17. cikkének megfelelően kell értelmezni. Ez a cikk határozza meg, hogy a taxonómiai rendelet hatálya alá tartozó hat környezetvédelmi célkitűzés tekintetében mi minősül „jelentős kárnak”:

| 1. | Egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja az éghajlatváltozás mérséklését, ha jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz vezet; |
| --- | --- |

1.

Egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja az éghajlatváltozás mérséklését, ha jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz vezet;

| 2. | Egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, ha eredményeként a jelenlegi és a várható jövőbeli éghajlat nagyobb mértékű kedvezőtlen hatást gyakorol magára a tevékenységre, illetve az emberekre, a természetre vagy az eszközökre (6); |
| --- | --- |

2.

Egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, ha eredményeként a jelenlegi és a várható jövőbeli éghajlat nagyobb mértékű kedvezőtlen hatást gyakorol magára a tevékenységre, illetve az emberekre, a természetre vagy az eszközökre (6);

| 3. | Egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja a vízi és tengeri erőforrások fenntartható használatát és védelmét, ha káros a – felszíni vagy a felszín alatti – víztestek jó állapotára vagy jó ökológiai potenciáljára vagy a tengeri vizek jó környezeti állapotára; |
| --- | --- |

3.

Egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja a vízi és tengeri erőforrások fenntartható használatát és védelmét, ha káros a – felszíni vagy a felszín alatti – víztestek jó állapotára vagy jó ökológiai potenciáljára vagy a tengeri vizek jó környezeti állapotára;

| 4. | Egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja a körforgásos gazdaságot (beleértve a hulladékkeletkezés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is), ha az adott tevékenység jelentős hatékonysági problémákat okoz az anyagok felhasználásában vagy a természeti erőforrások közvetlen vagy közvetett felhasználásában, vagy jelentősen növeli a hulladékkeletkezést, -égetést vagy -ártalmatlanítást, vagy a hosszú távú hulladékártalmatlanítás jelentős és hosszú távú kárt okozhat a környezetben; |
| --- | --- |

4.

Egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja a körforgásos gazdaságot (beleértve a hulladékkeletkezés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is), ha az adott tevékenység jelentős hatékonysági problémákat okoz az anyagok felhasználásában vagy a természeti erőforrások közvetlen vagy közvetett felhasználásában, vagy jelentősen növeli a hulladékkeletkezést, -égetést vagy -ártalmatlanítást, vagy a hosszú távú hulladékártalmatlanítás jelentős és hosszú távú kárt okozhat a környezetben;

| 5. | Egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja a szennyezés megelőzését és csökkentését, ha jelentősen növeli a levegőbe, a vízbe vagy a talajba történő szennyezőanyag-kibocsátást; |
| --- | --- |

5.

Egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja a szennyezés megelőzését és csökkentését, ha jelentősen növeli a levegőbe, a vízbe vagy a talajba történő szennyezőanyag-kibocsátást;

| 6. | egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelmét és helyreállítását, ha jelentősen károsítja az ökoszisztémák jó állapotát és rezilienciáját, vagy káros az élőhelyek és fajok – többek között az uniós érdekeltségű élőhelyek és fajok – védettségi helyzetére. |
| --- | --- |

6.

egy tevékenység akkor tekinthető úgy, hogy jelentősen károsítja a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelmét és helyreállítását, ha jelentősen károsítja az ökoszisztémák jó állapotát és rezilienciáját, vagy káros az élőhelyek és fajok – többek között az uniós érdekeltségű élőhelyek és fajok – védettségi helyzetére.

2.   Hogyan kell a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében alkalmazni a jelentős károkozás elkerülését?

Ez a szakasz a DNSH-értékelés alapjául szolgáló legfontosabb kérdésekről ad iránymutatást: a DNSH-értékelés részeként valamennyi intézkedéssel foglalkozni kell (2.1. szakasz), bár bizonyos intézkedéseknél a DNSH-értékelés egyszerűsített formában is történhet (2.2. szakasz); az uniós környezetvédelmi jogszabályok és hatásvizsgálatok relevanciája (2.3. szakasz); az értékelés alapelvei (2.4. szakasz); és a taxonómiai rendelet technikai vizsgálati szempontjainak alkalmazhatósága (2.5. szakasz).

2.1.   A DNSH-értékelés részeként valamennyi intézkedéssel foglalkozni kell

A tagállamoknak helyreállítási és rezilienciaépítési tervük minden egyes intézkedésénél (7) csatolniuk kell egy DNSH-értékelést. Az RRF-rendelet szerint a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő egyetlen intézkedés sem sértheti jelentősen a környezetvédelmi célkitűzéseket, és ha akárcsak egyetlen intézkedés nem felel meg a jelentős károkozás elkerülésének, a Bizottság nem tudja pozitívan értékelni a tervet. Következésképpen a tagállamoknak minden egyes intézkedéshez egyedileg kell csatolniuk egy DNSH-értékelést a terv egyes összetevőin belül (8). Ezért a DNSH-értékelést nem a terv vagy a terv egyes összetevőinek szintjén, hanem az intézkedések szintjén kell elvégezni. Ez ugyanígy vonatkozik a zöld átálláshoz hozzájáruló intézkedésekre, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt minden egyéb intézkedésre is (9).

A tagállamoknak a reformokat és a beruházásokat egyaránt értékelniük kell. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében (az RRF-rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint) a tagállamoknak – reformokat és beruházásokat egyaránt tartalmazó – koherens intézkedéscsomagokat kell előterjeszteniük. A DNSH-értékelést nem csak a beruházásokra, hanem a reformokra is el kell végezni. Egyes ágazatokban – többek között az iparban, a közlekedésben és az energetikában – a végrehajtott reformok amellett, hogy jelentősen hozzájárulhatnak a zöld átálláshoz, kialakításuktól függően számos környezetvédelmi célkitűzés jelentős megsértésével járhatnak (10). Másrészről más ágazatokban (pl. oktatás és képzés, közigazgatás, valamint művészet és kultúra) a végrehajtott reformok környezeti kockázata valószínűleg korlátozott lesz (lásd az egyszerűsített megközelítést a 2.2. és 3. szakaszban), függetlenül a zöld átálláshoz való hozzájárulásuktól, ami jelentős is lehet. Ezen iránymutatás célja, hogy a beruházások és a reformok DNSH-értékelésének elvégzésében egyaránt támogassa a tagállamokat. Annak, hogy a DNSH-értékelését el kell végezni a reformokhoz, nem szabad visszatartania a tagállamokat attól, hogy az ipar, a közlekedés és az energia területén végzett fontos reformokat beillesszék a helyreállítási és rezilienciaépítési tervükbe. Ezek az intézkedések ugyanis jelentős potenciállal bírnak a zöld átmenet támogatásában és a kilábalás előmozdításában.

2.2.   Bizonyos intézkedéseknél a DNSH-értékelés egyszerűsített formában is történhet

Bár minden intézkedés igényel DNSH-értékelést, egyszerűsített megközelítést lehet alkalmazni azoknál, amelyek előre láthatóan nem vagy csak jelentéktelen mértékben vannak hatással a hat környezetvédelmi célkitűzés bármelyikére. Kialakításuknál fogva bizonyos intézkedések korlátozott hatást gyakorolhatnak egy vagy több környezetvédelmi célkitűzésre. Ebben az esetben a tagállamok röviden megindokolhatják ezeket a környezetvédelmi célkitűzéseket, az érdemi DNSH-értékelést pedig azokra a környezeti célkitűzésekre összpontosíthatják, amelyekre egy intézkedés jelentős hatással lesz (lásd a 3. szakasz 1. lépését). Például egy olyan munkaerőpiaci reform, amelynek célja, hogy az önfoglalkoztatók szociális védelmének általános szintje emelkedjék, előre láthatóan nem vagy csak jelentéktelen mértékben lenne hatással a hat környezetvédelmi célkitűzés bármelyikére, így mind a hat célkitűzésnél elegendő rövid indokolást alkalmazni. Hasonlóképpen néhány olyan egyszerű energiahatékonysági intézkedés esetében, mint például a meglévő ablakok új, energiahatékony ablakokkal való felváltása, a DNSH-nak való megfeleléshez az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló célkitűzés esetében egy rövid indoklást is fel lehet használni. Ezzel szemben ez az egyszerűsített megközelítés valószínűleg nem alkalmazható néhány területen (pl. energia, közlekedés, hulladékgazdálkodás, ipar) egyes beruházásokra és reformokra, amelyeknél nagyobb a kockázata annak, hogy egy vagy több környezetvédelmi célkitűzésre hatást gyakorolnak.

Ha egy intézkedést úgy követnek nyomon, mint amely 100 %-ban támogatja a hat környezetvédelmi célkitűzés egyikét, akkor ez az intézkedés az adott célkitűzés tekintetében megfelel a jelentős károkozás elkerülésének (11). A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében egyes intézkedéseket az éghajlatváltozási vagy más környezetvédelmi célkitűzéseket támogatóként követnek nyomon az RRF-rendelethez csatolt „Az éghajlati kiadáskövetés módszertana” szerint. Ha egy intézkedést az éghajlatváltozási célkitűzések támogatását tekintve 100 %-os együtthatóval követnek nyomon, a DNSH a vonatkozó éghajlatváltozási célkitűzés (azaz az éghajlatváltozás mérséklése vagy az ahhoz való alkalmazkodás) tekintetében teljesítettnek minősül (12). Ha egy intézkedést más (az éghajlatváltozási célkitűzésektől eltérő) környezetvédelmi célkitűzések támogatását tekintve 100 %-os együtthatóval követnek nyomon, a DNSH a vonatkozó környezetvédelmi célkitűzés (azaz a vízi és tengeri erőforrások, a körforgásos gazdaság, a szennyezés megelőzése és csökkentése, illetve a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák) tekintetében teljesítettnek minősül. A tagállamoknak minden esetben meg kell határozniuk és indokolniuk, hogy a taxonómiai rendelet hat környezetvédelmi célkitűzése közül melyiket támogatja az intézkedés. A tagállamoknak ugyanakkor azt is be kell mutatniuk, hogy az intézkedés nem sérti jelentősen a többi környezetvédelmi célkitűzést sem (13).

Ehhez hasonlóan, ha egy intézkedés a taxonómiai rendelet értelmében „lényegesen hozzájárul” (14) a hat környezetvédelmi célkitűzés valamelyikéhez, akkor ez az intézkedés az adott célkitűzés tekintetében megfelel a jelentős károkozás elkerülésének (15). Például az épületek energiahatékonysági berendezéseinek (pl. a világítási rendszerek jelenléti és nappali vezérlésének) gyártását támogató intézkedést előterjesztő tagállamnak nem kell érdemi DNSH-értékelést végeznie az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló célkitűzés tekintetében, ha bizonyítani tudja, hogy a javasolt intézkedés a taxonómiai rendelet értelmében „lényegesen hozzájárul” az említett környezetvédelmi célkitűzéshez. Ilyenkor a tagállamoknak csak azt kell bizonyítaniuk, hogy a másik öt környezetvédelmi célkitűzés nem sérül jelentősen.

2.3.   Az uniós jog és a hatásvizsgálatok relevanciája

Az alkalmazandó uniós és nemzeti környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelés különálló kötelezettség; a DNSH-értékelés szükségességétől nem mentesít. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben javasolt valamennyi intézkedésnek meg kell felelnie a vonatkozó uniós – többek között környezetvédelmi – jogszabályoknak. Bár a hatályos uniós jogszabályoknak való megfelelés határozottan jelzi, hogy az intézkedés nem jár környezeti kárral, azonban ez nem jelenti automatikusan azt, hogy egy intézkedés a jelentős károkozás elkerülésének is megfelel, különösen mivel a 17. cikk hatálya alá tartozó célkitűzések egy része még nem tükröződik teljes mértékben az uniós környezetvédelmi jogszabályokban.

A DNSH-értékelésnél figyelembe kell venni a környezeti dimenziókkal vagy az intézkedések fenntarthatósági vizsgálatával kapcsolatos hatásvizsgálatokat is. Ezek – bár automatikusan nem vonják maguk után azt, hogy nem történik jelentős károkozás – számos releváns környezetvédelmi célkitűzésnél határozottan utalnak a jelentős károkozás hiányára. Ezért az, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv valamely intézkedéséhez egy tagállam elvégzett egy környezeti hatásvizsgálatot (a 2011/92/EU irányelv szerint), egy stratégiai környezeti vizsgálatot (a 2001/42/EK irányelv (16) szerint) vagy egy fenntarthatósági/éghajlatváltozási rezilienciavizsgálatot (az InvestEU-rendelet szerinti fenntarthatósági vizsgálatról szóló bizottsági iránymutatásnak megfelelően), alátámasztja a tagállam által a DNSH-értékelés keretében felvonultatott érveket. Például az intézkedés pontos kialakításától függően a környezeti hatásvizsgálat elvégzése és a környezet védelméhez szükséges mérséklési lépések végrehajtása egyes esetekben – különösen az infrastrukturális beruházásoknál – elegendő lehet ahhoz, hogy a tagállam igazolja a DNSH-nak való megfelelést bizonyos releváns környezetvédelmi célkitűzéseknél (különösen a tengeri és vízi erőforrások fenntartható használata és védelme (17), valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása (18) esetében). Ez azonban nem mentesíti a tagállamot az említett intézkedés DNSH-értékelésének elvégzése alól, mivel a környezeti hatásvizsgálat (KHV), a stratégiai környezeti vizsgálat (SKV) vagy a fenntarthatósági vizsgálat nem feltétlenül terjed ki a DNSH-értékelés részeként megkövetelt valamennyi szempontra (19). Ennek az az oka, hogy sem a KHV-irányelvben és az SKV-irányelvben foglalt jogi kötelezettségek, sem pedig a fenntarthatósági vizsgálatról szóló bizottsági iránymutatásban meghatározott megközelítés nem egyezik meg a taxonómiai rendelet 17. cikkében („A környezetvédelmi célkitűzések jelentős megsértése”) meghatározottakkal (20).

2.4.   A DNSH-értékelés vezérelvei

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz összefüggésében az intézkedés közvetlen és elsődleges közvetett hatásai relevánsak a DNSH-értékelésnél (21). A közvetlen hatások tükrözhetik az intézkedés projektszinten (pl. termelőüzem, védett terület) vagy rendszerszinten (pl. vasúthálózat, tömegközlekedési rendszer) és az intézkedés végrehajtásakor jelentkező hatásait. Az elsődleges közvetett hatások tükrözhetik a szóban forgó projekteken vagy rendszereken kívül jelentkező hatásokat, és jelentkezhetnek az intézkedés végrehajtását követően vagy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz időkeretén túl, de észszerűen előre láthatók és relevánsak. A közúti közlekedés területén a közvetlen hatás egyik példája az útépítésnél felhasznált anyagokhoz kapcsolódó hatás. Az elsődleges közvetett hatás egyik példája a várható jövőbeli ÜHG-kibocsátás, amely az út használati időszakában bekövetkező forgalomnövekedéséből ered.

A DNSH-értékelésnek figyelembe kell vennie az intézkedésből eredő tevékenység életciklusát is. A taxonómiai rendelet 17. cikke („A környezeti célkitűzések jelentős megsértése”) alapján a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel összefüggésben a „jelentős kárt” az életciklus figyelembevételével kell értékelni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében végzett DNSH-értékeléshez az életciklus-értékelés elvégzése helyett elegendő az életciklus-szempontok alkalmazása is (22). Az értékelés hatókörének ki kell terjednie a gyártás, a felhasználás és az életciklus végének szakaszaira – függetlenül attól, hogy a legnagyobb károk hol várhatók. Például a járművek beszerzését támogató intézkedésnél az értékelésnek figyelembe kell vennie többek között a járművek összeszerelése, szállítása és használata során keletkező szennyezést (pl. a levegőbe történő kibocsátást), valamint a járművek életciklusuk végén történő megfelelő kezelését is. Különösen az akkumulátorok és az elektronikus összetevők megfelelő életciklusvégi kezelése (pl. azok újrafelhasználása és/vagy a bennük lévő kritikus nyersanyagok újrafeldolgozása) biztosítja, hogy a körforgásos gazdaság környezetvédelmi célkitűzése ne sérüljön jelentősen.

A nagyobb mértékű villamosítást elősegítő intézkedések (pl. az ipar, a közlekedés és az épületek esetében) összeegyeztethetőnek tekinthetők az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos környezetvédelmi célkitűzésre vonatkozó DNSH-értékeléssel. A ténylegesen klímasemleges gazdaságra való átállás lehetővé tétele érdekében ösztönözni kell az olyan intézkedéseket, amelyek a kulcsfontosságú ágazatok – például az ipar, a közlekedés és az épületek – nagyobb mértékű villamosítását eredményezik (pl. villamosenergia-átviteli és -elosztási infrastruktúrába, út menti elektromos infrastruktúrába, villamosenergia-tárolásba, jármű-akkumulátorokba, hőszivattyúkba történő beruházások). A villamosenergia-termelés egyelőre nem klímasemleges tevékenység az EU-ban (a villamosenergia-mix CO2-intenzitása tagállamonként eltérő), és elvben a nagy karbonintenzitású villamos energia fogyasztásának növekedése az ilyen intézkedések esetében elsődleges közvetett hatásként jelentkezik, legalábbis rövid távon. A klímasemleges gazdasághoz azonban szükség van e technológiák bevezetésére és az infrastruktúra kiépítésére, csakúgy mint a 2030-ra és 2050-re vonatkozó ÜHG-kibocsátáscsökkentési célok elérésére irányuló intézkedésekre, és az EU-ban már rendelkezésre áll a villamos energia dekarbonizációjára és a megújuló energiaforrások fejlesztésére vonatkozó szakpolitikai keret. Ebben az összefüggésben úgy kell tekinteni, hogy ezek a beruházások a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából megfelelnek a DNSH-elvnek, feltéve, hogy a tagállamok megfelelően alátámasztják, hogy a nagyobb mértékű villamosítást a nemzeti megújulóenergia-termelési kapacitás növelése kíséri. A tagállamoknak ugyanakkor bizonyítaniuk kell, hogy ezek az intézkedések nem sértik jelentősen a másik öt környezetvédelmi célkitűzést.

Azon gazdasági tevékenységek esetében, amelyeknél létezik alacsony környezeti hatással járó, technológiailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva, az egyes intézkedések negatív környezeti hatásának értékelését a beavatkozás nélküli forgatókönyvhöz viszonyítva kell elvégezni, abszolút értéken figyelembe véve az intézkedés környezeti hatását (23). E megközelítés szerint az intézkedés környezeti hatásait a negatív környezeti hatások nélküli helyzettel hasonlítják össze. Az intézkedés hatását tehát nem egy másik olyan meglévő vagy tervezett tevékenység hatásával összevetve értékelik, amelyet a szóban forgó intézkedés helyettesíthet (24). Például egy gát érintetlen területen történő megépítésének vizsgálata esetén a gát hatását egy olyan forgatókönyvhöz viszonyítva értékelnék, amelyben az érintett folyó természetes állapotban marad, ahelyett, hogy a terület más lehetséges alternatív hasznosítását mérlegelnék. Hasonlóképpen, ha egy selejtezési program célja a nem hatékony autók belső égésű motorokkal meghajtott, hatékonyabb személygépkocsikkal való kiváltása, az új belső égésű motoros járművek hatását – mivel alacsony környezeti hatású alternatívák (pl. kibocsátásmentes autók) is léteznek – abszolút értékben, nem pedig az általuk kiváltott nem hatékony autók hatásával összevetve értékelnék (lásd: IV. melléklet, 5. példa: példa a jelentős károkozás elkerülésének való nem megfelelésre).

Azon gazdasági tevékenységek esetében, ahol nincs alacsony környezeti hatással járó, technológiailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva (25), a tagállamok az ágazatban rendelkezésre álló legjobb környezeti teljesítményszintekhez való igazodással bizonyíthatják, hogy az intézkedés nem okoz jelentős kárt. Ezekben az esetekben a DNSH-t az ágazatban rendelkezésre álló legjobb környezeti teljesítményszintekhez viszonyítva értékelnék. E megközelítés alkalmazhatósága érdekében számos feltételt kell alkalmazni, ideértve például, hogy a tevékenység jelentősen jobb környezeti teljesítményt eredményez, mint a rendelkezésre álló alternatívák, elkerüli a környezeti szempontból káros bezáródási hatásokat, és nem akadályozza az alacsony hatású alternatívák kifejlesztését és alkalmazását (26)
  , (27). Ezt a megközelítést ágazati szinten kell alkalmazni, azaz az ágazaton belül minden alternatívát meg kell vizsgálni (28).

A fent meghatározott feltételek fényében a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásával történő villamosenergia- és/vagy hőtermeléssel, valamint a kapcsolódó átviteli és elosztási infrastruktúrával kapcsolatos intézkedések – tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású alternatívákra – főszabályként nem tekinthetők a DNSH-elvnek megfelelőnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alkalmazásában. Az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából a földgáz felhasználásával történő villamosenergia- és/vagy hőtermeléssel, valamint a kapcsolódó átviteli és elosztási infrastruktúrával kapcsolatos intézkedések alól eseti alapon korlátozott kivételek tehetők ezen főszabály alól. Ez különösen azokra a tagállamokra vonatkozik, amelyek jelentős kihívásokkal néznek szembe a magasabb karbonintenzitású energiaforrásokról, például a szénről, a lignitről vagy az olajról való átállás kapcsán, és ahol ezért egy intézkedés vagy intézkedések kombinációja az ÜHG-kibocsátás különösen nagy mértékű és gyors csökkenéséhez vezethet. A karbonintenzív technológiai bezáródási hatások elkerülése és az EU 2030-ra és 2050-re vonatkozó dekarbonizációs célkitűzéseivel való összhang érdekében e kivételeknek meg kell felelniük a III. mellékletben meghatározott számos feltételnek. Emellett a tagállamoknak bizonyítaniuk kell a DNSH-elvnek való megfelelést a fennmaradó öt környezetvédelmi célkitűzés tekintetében is.

Annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedések időtállóak legyenek és ne vezessenek káros bezáródási hatásokhoz, valamint a kedvező dinamikus hatások előmozdítása érdekében kísérő reformokra és beruházásokra lehet szükség. Az ilyen kísérő intézkedések közé tartozik például az utak alacsony szén-dioxid-kibocsátású infrastruktúrával (pl. elektromos járművek töltőállomásaival vagy hidrogéntöltő állomásokkal) való felszerelése, valamint a megfelelő úthasználati vagy forgalmi torlódási díjak bevezetése, illetve a nemzeti villamosenergia-mixek vagy közlekedési rendszerek dekarbonizációját célzó szélesebb körű reformok és beruházások. Bár ezek a további reformok és beruházások gyakran ugyanazon intézkedés keretében, alintézkedésekkel is kezelhetők, ez azonban nem mindig lehetséges. Ezért rugalmasságot kell biztosítani annak érdekében, hogy a tagállamok meghatározott körülmények között és eseti alapon a helyreállítási és rezilienciaépítési tervbe foglalt kísérő intézkedésekre támaszkodva bizonyítani tudják, hogy a kedvezőtlen bezáródási hatásokat kiküszöbölték.

A DNSH-elvnek való megfelelést ezen vezérelvek mentén be kell építeni az intézkedések kialakításába, beleértve a mérföldkövek és célok szintjét is. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések leírásának kezdettől tükröznie kell az érintett DNSH-szempontokat. Ez azt jelentheti, hogy a megfeleléshez szükséges DNSH-szempontokat és a szükséges kárenyhítő lépéseket beépítik az érintett mérföldkövekbe és célkitűzésekbe, illetve a pályáztatási és beszerzési eljárásokba (29). Például egy nagy közúti infrastrukturális projektbe való beruházást meghatározó intézkedésnél, amelynek keretében a vonatkozó engedélyek kiadása előtt környezeti hatásvizsgálatot kellett végezni, mérföldkőként határozható meg a környezeti hatásvizsgálatból eredő, a környezet védelméhez szükséges kárenyhítő lépések végrehajtása. Az ilyen típusú projektek pályáztatási vagy beszerzési eljárását illetően az intézkedés kialakítása meghatározhatja, hogy a pályázati vagy beszerzési előírások tartalmazzanak a DNSH-ra vonatkozó specifikus feltételeket is. Ilyen lehet például az újrahasználatra és újrafeldolgozásra előkészítendő építési és bontási hulladék minimális százalékának előírása. Hasonlóképpen, a tisztább közlekedési módokra való átállást támogató kísérő intézkedéseket, például az útdíjak árazásával kapcsolatos reformokat, a vasútra, belvízi közlekedésre történő modális váltást támogató beruházásokat vagy a tömegközlekedés használatát ösztönző intézkedéseket is be kell építeni az intézkedés leírásába. Az általánosabb jellegű intézkedéseket, mint például a széles körű ágazati támogatási programokat (pl. a több ágazatban működő vállalatokba történő befektetéseket fedező pénzügyi eszközöket) úgy kell kialakítani, hogy biztosított legyen az adott befektetések DNSH-elvnek való megfelelése.

2.5.   A taxonómiai rendelet technikai vizsgálati kritériumainak alkalmazhatósága

A DNSH-elvnek való megfelelés alátámasztásához a tagállamok nem kötelesek a taxonómiai rendelettel összhangban meghatározott „technikai vizsgálati kritériumokra” (mennyiségi és/vagy minőségi kritériumok) hivatkozni. Az RRF-rendelet (30) szerint a technikai vizsgálati kritériumokat tartalmazó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok (31) hatálybalépése nem érinti a Bizottság által nyújtott technikai iránymutatást. A DNSH-elvnek való megfelelés értékelésekor azonban a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a taxonómiai rendelet szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban szereplő szakmai átvilágítási kritériumokra támaszkodjanak. A tagállamok a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tervezetére is hivatkozhatnak.

3.   Hogyan kell a tagállamoknak konkrétan bemutatniuk terveikben, hogy az intézkedések megfelelnek a DNSH-elvnek?

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben a DNSH tagállami értékelésének és bemutatásának megkönnyítése érdekében a Bizottság összeállított egy ellenőrzőlistát (lásd az I. mellékletet), amelyet a tagállamoknak használniuk kell az arra vonatkozó elemzésük alátámasztására, hogy az egyes intézkedések hogyan teljesítenek a DNSH-követelmények szempontjából. A Bizottság ezt követően fel fogja használni ezeket az információkat az RRF-rendeletben meghatározott kritériumokkal összhangban annak értékelésére, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő egyes intézkedések megfelelnek-e a DNSH-elvnek, illetve hogyan felelnek meg annak.

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy válaszoljanak az ellenőrzőlistán szereplő kérdésekre, és az egyes intézkedések leírásának részeként építsék be a válaszokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervükbe (lásd a bizottsági sablon 2. részének 8. szakaszát – A jelentős károkozás elkerülése). Amennyiben az ellenőrző listában szereplő értékelés alátámasztásához szükséges, a tagállamokat arra is felkérik, hogy célzott és korlátozott módon nyújtsanak be további elemzéseket és/vagy igazoló dokumentumokat az ellenőrzőlista kérdéseire adott válaszuk további alátámasztása érdekében.

Az ellenőrzőlista a következő döntési fán alapul, amelyet a helyreállítási és rezilienciaépítési terv minden egyes intézkedéséhez használni kell. Az alábbi szakasz további információkat tartalmaz a döntési fa két lépéséről.

Image 1

Döntési fa

1. lépés: A hat környezetvédelmi célkitűzés szűrése az érdemi értékelést igénylő célkitűzések azonosítása céljából

Első lépésként a tagállamoknak ki kell tölteniük az ellenőrzőlista 1. részét (lásd az I. mellékletet) annak meghatározása céljából, hogy a hat környezetvédelmi célkitűzés közül mely(ek) esetében szükséges az intézkedés DNSH-elv szerinti érdemi értékelése. Ez az első, alapszintű szűrés megkönnyíti a tagállamok elemzését azáltal, hogy különbséget tesz a környezeti célkitűzések között a szerint, hogy melyek esetében kell érdemi DNSH-értékelést végezni, illetve melyek azok, amelyeknél elegendő lehet az egyszerűsített megközelítés is (lásd a 2.2. szakaszt).

Az ellenőrzőlista 1. része

| Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik követeli meg az intézkedés érdemi DNSH-értékelését. | Igen | Nem | A „Nem” választ alátámasztó indokolás |
| --- | --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése | | | |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás | | | |
| A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme | | | |
| A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is | | | |
| A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése | | | |
| A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása | | | |

Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik követeli meg az intézkedés érdemi DNSH-értékelését.

Igen

Nem

A „Nem” választ alátámasztó indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is

A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

Amennyiben a válasz „nem”, a tagállamoknak (a jobb oldali oszlopban) röviden meg kell indokolniuk, hogy az adott környezetvédelmi célkitűzésnél miért nincs szükség az intézkedés érdemi DNSH-értékelésére az alábbi esetek egyike alapján (lásd a 2.2. szakaszt):

| a) | Jellegéből adódóan az intézkedés az egész életciklusa alatt nem vagy csak elhanyagolható előre látható hatást gyakorol az intézkedés közvetlen és elsődleges közvetett hatásaihoz kapcsolódó környezetvédelmi célkitűzésre, és ezért az érintett célkitűzés tekintetében megfelel a DNSH-elvnek. |
| --- | --- |

a)

Jellegéből adódóan az intézkedés az egész életciklusa alatt nem vagy csak elhanyagolható előre látható hatást gyakorol az intézkedés közvetlen és elsődleges közvetett hatásaihoz kapcsolódó környezetvédelmi célkitűzésre, és ezért az érintett célkitűzés tekintetében megfelel a DNSH-elvnek.

| b) | Az intézkedést valamely éghajlatváltozási vagy környezetvédelmi célkitűzést 100 %-os együtthatóval támogató intézkedésként követik nyomon, és ezért az érintett célkitűzés tekintetében megfelel a DNSH-elvnek; |
| --- | --- |

b)

Az intézkedést valamely éghajlatváltozási vagy környezetvédelmi célkitűzést 100 %-os együtthatóval támogató intézkedésként követik nyomon, és ezért az érintett célkitűzés tekintetében megfelel a DNSH-elvnek;

| c) | Az intézkedés a taxonómiai rendelet értelmében „lényegesen hozzájárul” valamely környezetvédelmi célkitűzéshez, és ezért a vonatkozó célkitűzés tekintetében megfelel a DNSH-nak. |
| --- | --- |

c)

Az intézkedés a taxonómiai rendelet értelmében „lényegesen hozzájárul” valamely környezetvédelmi célkitűzéshez, és ezért a vonatkozó célkitűzés tekintetében megfelel a DNSH-nak.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő azon intézkedések esetében, amelyeknél az egyszerűsített megközelítés elegendő, a (jobb oldali oszlopban) kért magyarázatok a minimumra korlátozódhatnak, és praktikus esetben akár csoportosíthatók is, lehetővé téve így a tagállamoknak, hogy azon intézkedések DNSH-értékelésének bemutatására összpontosítsanak, amelyeknél a lehetséges jelentős kár érdemi elemzésére van szükség.

Amennyiben a válasz „igen”, a tagállamoknak az ellenőrzőlista 2. lépésével kell folytatniuk a megfelelő környezetvédelmi célkitűzések vonatkozásában.

Az e lépéssel kapcsolatban kidolgozott példákat lásd a IV. mellékletben.

2. lépés: Érdemi DNSH-értékelés elvégzése azon környezetvédelmi célkitűzéseknél, amelyek ezt megkövetelik.

Második lépésként a tagállamoknak a terv minden egyes intézkedésénél az ellenőrzőlista 2. részét kell használniuk (lásd az I. mellékletet) az 1. lépésben „igen” válasszal megjelölt környezeti célkitűzésekre vonatkozó érdemi DNSH-értékelés elvégzéséhez. Az ellenőrzőlista 2. része mind a hat célkitűzésnél a DNSH-értékelés jogi követelményeinek megfelelő kérdéseket tartalmazza. Csak olyan intézkedések kerülhetnek a tervbe, amelyek megfelelnek a DNSH-elvnek. Ezért az ellenőrzőlista 2. részében szereplő kérdésekre adott válaszoknak „nem”-nek kell lenniük annak jelzésére, hogy az adott környezetvédelmi célkitűzés nem sérül jelentős mértékben.

Az ellenőrzőlista 2. része – Példa az „éghajlatváltozás mérséklése” környezetvédelmi célkitűzésre

| Kérdések | Nem | Érdemi indokolás |
| --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez? | | |

Kérdések

Nem

Érdemi indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez?

A tagállamoknak meg kell erősíteniük, hogy a válasz „nem”, és a megfelelő kérdések alapján a jobb oldali oszlopban kell megadniuk érvelésük érdemi magyarázatát és indokolását. Amennyiben szükséges, a tagállamokat felkérik, hogy a táblázat kiegészítéseképpen célzott és korlátozott módon további elemzéseket és/vagy igazoló dokumentumokat nyújtsanak be az ellenőrzőlista kérdéseire adott válaszuk további alátámasztása érdekében.

Ha tagállamok nem tudnak megfelelő érdemi indokolást adni, a Bizottság tekintheti úgy, hogy egy adott intézkedés a hat közül egy vagy több környezetvédelmi célkitűzés tekintetében potenciálisan jelentős kárt okozhat. Ebben az esetben a Bizottságnak „C” minősítést kellene adnia a helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek az RRF-rendelet II. mellékletének 2.4. pontjában meghatározott kritérium alapján. Ez nem érintené az RRF-rendelet 16. és 17. cikkében felvázolt eljárást, és különösen a tagállam és a Bizottság közötti további, a 16. cikk (1) bekezdés szerinti információcsere lehetőségét.

Az e lépéssel kapcsolatban kidolgozott példákat lásd a IV. mellékletben.

Amennyiben célszerű, a 2. lépéssel összefüggésben az érdemi DNSH-értékelés elvégzésekor a tagállamok támaszkodhatnak a bizonyítékok II. mellékletben közölt listájára. Ezt a listát a Bizottság azért bocsátja rendelkezésre, hogy a tagállamoknak megkönnyítse az ellenőrzőlista 2. részének keretében végzett érdemi értékelés részét képező eseti értékelést. A lista használata ugyan nem kötelező, de – az ellenőrzőlista 2. részében szereplő általános kérdések kiegészíteseképpen – a tagállamok hivatkozhatnak a listára azon bizonyíték típusának meghatározásához, amellyel alátámasztják az annak megállapítására irányuló érvelésüket, hogy egy adott intézkedés megfelel a DNSH-elvnek.

---

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14310-2020-INIT/en/pdf. A rendelkezések számozása és szövegezése a folyamatban lévő jogi felülvizsgálat során valószínűleg módosulni fog.

(2)  Taxonómiai rendelet: a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról szóló (EU) 2020/852 rendelet, amely létrehozza a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységek osztályozási rendszerét (avagy „taxonómiáját”).

(3)  Lásd az RRF-rendelet 4a. cikkét („Horizontális elvek”) (amely kimondja, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz csak a jelentős károkozás elkerülését tiszteletben tartó intézkedéseket támogathat), valamint a 15. és 16. cikket („Helyreállítási és rezilienciaépítési terv” és „A Bizottság értékelése”) (amelyek továbbá meghatározzák, hogy az RRP-knek ki kell fejteniük, hogy „a terv miként biztosítja, hogy a bennük szereplő reformok és beruházások végrehajtására irányuló egyetlen intézkedés se sértse jelentősen a környezeti célkitűzéseket az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke értelmében („jelentős károkozás elkerülése”)”), és az értékelésnél ezt is figyelembe kell venni.

(4)  Az RRF-rendelethez csatolt „Az eszköz értékelési iránymutatása” meghatároz számos szempontot, amelyek alapján a Bizottság értékelni fogja a tagállamok által benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó javaslatokat. A Bizottságot ebben felkérték, hogy a rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében felsorolt valamennyi „bizottsági értékelési” szempontnál alkalmazzon egy A-tól C-ig terjedő minősítési rendszert. A d) értékelési kritérium egyértelművé teszi, hogy a DNSH-értékelés tekintetében a Bizottságnak csak két minősítési lehetősége van: „A” vagy „C”. „A”, ha az helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő egyik intézkedés sem okoz jelentős kárt a környezetvédelmi célkitűzések tekintetében, és „C”, ha egy vagy több intézkedés jelentős kárt okoz a környezeti célkitűzésekben (a taxonómiai rendelet 17. cikke („A környezeti célkitűzések jelentős megsértése”) értelmében). Ez a melléklet azt is kiköti, hogy ha akár egyetlen „C” minősítés előfordul, akkor a helyreállítási és rezilienciaépítési terv már nem felel meg kielégítő módon az értékelési kritériumoknak. Ilyen esetben a Bizottság nem hagyhatná jóvá a tervet.

(5)  Ez a technikai iránymutatás kiegészíti a Bizottság által a 2021-es éves fenntartható növekedési stratégiában már kiadott kezdeti iránymutatást, valamint az azt kísérő szolgálati munkadokumentumot és annak aktualizált változatait.

(6)  Ez konkrétan azt jelenti, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás célkitűzését jelentősen veszélyeztetheti vagy i. valamely tevékenységnek az éghajlatváltozás káros hatásaihoz való hozzáigazításának elmulasztása, ha az adott tevékenység az ilyen hatások kockázatának van kitéve (például egy árvízveszélyes területen lévő épület), vagy ii. a helytelen alkalmazkodás, amikor az egyik területet („emberek, természet vagy eszközök”) védő alkalmazkodási megoldás egy másik területen viszont növeli a kockázatokat (például egy árvízveszélyes síkságon lévő telek körül egy olyan gát építése, amely a veszélyt áthárítja a szomszédos, gáttal nem védett telekre).

(7)  A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikke („Támogathatóság”) szerint az „ezen eszköz keretében finanszírozásra jogosult helyreállítási és rezilienciaépítési tervek [...] reformok és közberuházási projektek végrehajtására irányuló intézkedéseket foglalnak magukban”.

(8)  A DNSH-nak való megfelelést a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében az egyes intézkedések szintjén értékelik, míg a taxonómiai rendelet 17. cikke („A környezeti célkitűzések jelentős megsértése”) gazdasági tevékenységeket említ. Az RRF szerint egy intézkedés (azaz beruházás vagy reform) olyan beavatkozás, amely gazdasági tevékenységnek minősülhet, vagy amely gazdasági tevékenységeket (vagy ezekben bekövetkező változásokat) válthat ki. Ezért az RRF alkalmazásában a taxonómiai rendelet 17. cikkében meghatározott gazdasági tevékenységeket ezen iránymutatás intézkedésként értelmezi.

(9)  Így az RRF-rendelet szerint a DNSH-értkelés hatálya alá tartozó tevékenységek köre eltér attól, és lényegesen tágabb annál, mint a taxonómiai rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek köre, amelynek célja a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységek azonosítása. Az RRF-rendelet tehát azokat a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységekre vonatkozó kritériumokat osztályozza és határozza meg, amelyek jelentősen hozzájárulnak a taxonómiai rendelet 10–15. cikkében felsorolt környezetvédelmi célkitűzések eléréséhez, és ezeket nem sértik jelentősen. Ez a cél különbözik az RRF-rendelettől, amely annak bemutatására irányul, hogy az intézkedések széles köre egyik környezetvédelmi célkitűzést sem károsítja jelentős mértékben.

(10)  Például egy olyan reform, amely a fosszilis tüzelőanyagok állami tulajdonú bankokon és pénzügyi intézményeken keresztül történő finanszírozásának növekedéséhez vagy a fosszilis tüzelőanyagokra nyújtott explicit vagy implicit támogatások növekedéséhez vezethet, tekinthető úgy, mint ami azzal fenyeget, hogy jelentősen sérti az éghajlatváltozás mérséklésének, valamint a szennyezés megelőzésének és csökkentésének célkitűzéseit. A DNSH-értékelésben ezeket a megfontolásokat mind figyelembe kell venni.

(11)  Azért, hogy megfelelően tükröződjék, hogy egy intézkedés milyen mértékben járul hozzá az RRF-rendeletben meghatározott átfogó éghajlati célokhoz, és ki lehessen számítani a terv éghajlatváltozáshoz kapcsolódó teljes allokációjának összesített arányát, a tagállamoknak az RRF-rendelethez csatolt „Az éghajlati kiadáskövetés módszertana” szerint kell alkalmazniuk az éghajlati kiadáskövetés módszertanát, beavatkozási területeit és a kapcsolódó együtthatókat. Amennyiben a Bizottság nem érvényesítette a tagállam által javasolt beavatkozási terület és együttható kiválasztását, az adott célkitűzés(ek) tekintetében az intézkedés nem tekinthető automatikusan a DNSH-nak megfelelőnek, és DNSH-értékelését továbbra is el kell végezni.

(12)  Ebbe a kategóriába tartozhat például egy olyan támogatási/megújítási program, amely elavult vasúti járműveket kibocsátásmentes járművekkel helyettesít.

(13)  Az ebben a bekezdésben említett megközelítés nem alkalmazható a 40 %-os együtthatóval nyomon követett intézkedésekre. Az ilyen intézkedésekhez a tagállamoknak magyarázatot kell adniuk arról, hogy az intézkedés miért felel meg a DNSH-nak, figyelembe véve az ezen útmutató többi részében ismertetett általános elveket is (például a tagállamoknak meg kell erősíteniük, hogy az intézkedés nem jár fosszilis tüzelőanyagok felhasználásával, vagy hogy a III. mellékletben meghatározott kritériumok teljesülnek az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos célkitűzés tekintetében). Amennyiben a 40 %-os együtthatóval nyomon követett intézkedések előreláthatólag nem vagy csak elhanyagolható mértékben befolyásolják valamely konkrét környezetvédelmi célkitűzést, vagy ha a taxonómiai rendelet értelmében „lényegesen hozzájárulnak” egy konkrét környezetvédelmi célkitűzéshez, akkor ennél a környezetvédelmi célkitűzésnél a tagállamok továbbra is alkalmazhatnak egyszerűsített megközelítést (a 2.2. szakasz első és harmadik bekezdése szerint).

(14)  A taxonómiai rendelet 10–16. cikke meghatározza, hogy a hat környezetvédelmi célkitűzés és „támogató tevékenységek” esetében mit jelent a „lényeges hozzájárulás”. Az e bekezdésben vázolt egyszerűsített megközelítés igénybevételéhez a tagállamoknak be kell mutatniuk, hogy az intézkedés a taxonómiai rendelet 10–16. cikke szerinti célkitűzések közül legalább egyhez „lényegesen hozzájárul” (lásd még a 2.5. szakaszt).

(15)  Ez a lehetőség különösen olyan tevékenységeknél releváns, amelyek jelentősen hozzájárulnak a taxonómiai rendelet szerinti környezetvédelmi célkitűzésekhez, de amelyeket az RRF-rendelethez csatolt „Az éghajlati kiadáskövetés módszertana” szerint nem 100 %-ban éghajlatváltozási vagy környezetvédelmi célkitűzéseket támogatóként követnek nyomon. Az éghajlatváltozás mérséklése terén e tevékenységek közé tartoznak például a következők: egyes alacsony kibocsátású vagy kibocsátásmentes könnyűgépjárművek; egyes kibocsátásmentes vagy alacsony kibocsátású vízi járművek; egyes alacsony kibocsátású vagy kibocsátásmentes nehézgépjárművek; villamosenergia-átviteli és -elosztó infrastruktúra; hidrogénszállító és -elosztó hálózatok; egyes hulladékkezelési tevékenységek (pl. elkülönítetten gyűjtött nem veszélyes hulladék, amelyet a keletkezés helyén elkülönítenek és újrahasználatra/újrafeldolgozásra előkészítenek); valamint a körforgásos gazdasággal kapcsolatos áttörést jelentő kutatás, fejlesztés és innováció.

(16)  A környezeti hatásvizsgálat olyan eljárás, amely biztosítja, hogy a tervek/programok/projektek környezeti hatásait még a döntések meghozatala előtt figyelembe vegyék. Környezeti hatásvizsgálat végezhető egyedi projektek, például gátak, autópályák, repülőterek vagy gyárak esetében a 2011/92/EU irányelv (az ún. „környezeti hatásvizsgálatról” szóló irányelv) alapján, illetve állami tervek és programok esetében a 2001/42/EK irányelv (az ún. „stratégiai környezeti vizsgálatról” szóló irányelv) alapján.

(17)  Akkor, ha a környezeti hatásvizsgálat a 2000/60/EK irányelv szerint a vízre gyakorolt hatás értékelését is tartalmazza, és az intézkedés kialakítása során kezelték az azonosított kockázatokat.

(18)  Ez nem érinti a 2009/147/EK és a 92/43/EGK irányelvek által megkövetelt további hatásvizsgálatokat, ha a művelet a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében (így például a védett területek Natura 2000 hálózatához tartozó területeken, az UNESCO világörökségi helyszínein és a biológiai sokféleség szempontjából kulcsfontosságú területeken, valamint más védett területeken) történik.

(19)  Ezzel szemben a DNSH-értékelés nem mentesít a környezeti hatásvizsgálat/stratégiai környezeti vizsgálat, valamint az éghajlati, környezeti vagy fenntarthatósági vizsgálat elvégzésének kötelezettsége alól, ha ezt a hatályos uniós jogszabály egyébként előírja, például az InvestEU vagy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében finanszírozott projekteknél.

(20)  Környezeti hatásvizsgálatra szükség van például nyersolaj-finomítók és széntüzelésű hőerőművek építésénél, vagy kőolaj-, illetve földgázkitermeléssel járó projekteknél. Ezek az intézkedéstípusok azonban nem felelnének meg a taxonómiai rendelet 17. cikkében („A környezeti célkitűzések jelentős megsértése”) foglalt, az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó DNSH-nak, amelyek szerint jelentős károkozás történik, ha egy tevékenység „jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátásokhoz vezet”. Hasonlóképpen, míg egy új repülőtér megépítéséhez környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a jelentős károkozás elkerülése alapján az éghajlatváltozás mérséklése érdekében csak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású repülőtéri infrastruktúrával kapcsolatos intézkedések felelnek meg a követelményeknek (például energiahatékony repülőtéri épületekbe történő beruházások, a repülőtéri infrastruktúra helyszíni megújulóenergia-hálózati korszerűsítései és kapcsolódó szolgáltatások).

(21)  Ez a megközelítés a taxonómiai rendelet 17. cikkével („A környezeti célkitűzések jelentős megsértése”) összhangban előírja a tevékenység, valamint az általa előállított termékek és szolgáltatások által életciklusuk bármely szakaszában kifejtett környezeti hatások figyelembevételét.

(22)  A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy nem kell attributív vagy konzekvenciális életciklus-elemzéseket (például az intézkedés következtében bekövetkező technológiai, gazdasági vagy társadalmi változások közvetett környezeti hatásainak elemzését) elvégezni. A DNSH-értékelés alátámasztására azonban fel lehet használni a meglévő életciklus-elemzésekből származó bizonyítékokat.

(23)  Ez a megközelítés különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében megvalósított azon intézkedésekre vonatkozik, amelyek közberuházásokhoz kapcsolódnak, vagy amelyek közvetlenül kormányzati kiadásokkal járnak. A reformok végrehajtásához kapcsolódó intézkedések esetében a DNSH-értékelést főszabály szerint az intézkedés végrehajtása előtti állapothoz viszonyítva kell elvégezni.

(24)  Ez a megközelítés összhangban van a taxonómiai rendelet logikájával is: a felhatalmazáson alapuló jogi aktus tervezete szerint a DNSH-ra vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok közül több abszolút kritériumokon, például fajlagos kibocsátási küszöbértékeken alapul (pl. a villamosenergia-termelési tevékenységeknél alkalmazott alkalmazkodási megoldásokra vagy a személygépkocsikra vonatkozó CO2-határértékek). Ezt a megközelítést támasztja alá az elővigyázatosság elve is, amely az uniós környezetvédelmi jogszabályok – köztük a taxonómiai rendelet ((40) preambulumbekezdés és a 19. cikk (1) bekezdésének f) pontja) – egyik vezérelve, és abból ered, hogy a környezeti károkat abszolút, nem relatív szempontból kell vizsgálni (pl. a globális felmelegedés az ÜHG-kibocsátás abszolút szintje miatt merül fel).

(25)  Annak bizonyítására, hogy egy alacsony környezeti hatású alternatíva gazdaságilag nem megvalósítható, a tagállamoknak az intézkedés teljes időtartama alatt felmerülő költségeket figyelembe kell venniük. Ezek a költségek magukban foglalják a negatív környezeti externáliákat és az alacsony környezeti hatású alternatívára való átálláshoz szükséges jövőbeli beruházási igényeket is, mely beruházások nem eredményezhetnek technológiai bezáródást és nem hátráltathatják az alacsony hatású alternatívák kifejlesztését és alkalmazását.

(26)  Az „átállási tevékenységek” fogalmát a taxonómiai rendelet (39) és (41) preambulumbekezdése, valamint 10. cikkének (2) bekezdése határozza meg. Az itt leírt feltételek ebből a fogalommeghatározásból indulnak ki, de nem azonosak ezzel, mivel a taxonómiai rendelet a lényegesen hozzájáruló átállási tevékenységekre vonatkozó kritériumokat határozza meg, míg ez az iránymutatás csak a DNSH-ra vonatkozókat, és ezért az intézkedések szélesebb körére alkalmazandó, és más érdemi vizsgálatot alkalmaz.

(27)  Ez a megközelítés és általában a DNSH-értékelés nem érinti az intézkedéseknek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek keretében történő értékelését befolyásoló egyéb megfontolásokat, köztük az állami támogatások ellenőrzésével, a más uniós alapokkal való összhanggal és a magánberuházások esetleges kiszorításával kapcsolatos megfontolásokat sem. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) hatálya alá tartozó tevékenységeket támogató intézkedéseknél az ETS által keltett piaci jelzések torzításának elkerülése érdekében és a Méltányos Átállást Támogató Alap keretében alkalmazott megközelítéssel összhangban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében általában nem támogathatók olyan tevékenységek, amelyek CO2-egyenértékben kifejezett várható kibocsátása nem lényegesen alacsonyabb, mint az ingyenes kiosztásra vonatkozóan megállapított referenciaértékek.

(28)  Azokban az esetekben, amikor még az elérhető legjobb környezeti teljesítmény is környezeti szempontból káros bezáródási hatásokkal járna, fontolóra kell venni a kisebb hatással járó alternatívákra irányuló kutatást és fejlesztést támogató intézkedéseket, összhangban az RRF-rendelethez csatolt „Az éghajlati kiadáskövetés módszertanában” meghatározott 022. és 023. beavatkozási területekkel.

(29)  Az összes többi mérföldkőhöz és célhoz hasonlóan a DNSH-elvnek való megfelelést tükröző mérföldkövek és célok is az RRF-rendelet 19a. cikke („A pénzügyi hozzájárulások kifizetésére, felfüggesztésére és törlésére vonatkozó szabályok”) hatálya alá tartoznak.

(30)  A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet (11b) preambulumbekezdése.

(31)  A taxonómiai rendelet 3. cikkének („A környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységekre vonatkozó kritériumok”) d) pontja alapján a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy részletes (mennyiségi és/vagy minőségi) technikai vizsgálati kritériumokat tartalmazó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételek meghatározása céljából, amelyek teljesülése esetén egy adott gazdasági tevékenység i. jelentősen hozzájárul a hat környezetvédelmi célkitűzés egyikéhez; és ii. nem sérti súlyosan egyik környezetvédelmi célkitűzést sem. Eddig egy, az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos felhatalmazáson alapuló jogi aktus tervezetét tették közzé konzultációra. Ez a következő címen érhető el: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12302-Climate-change-mitigation-and-adaptation-taxonomy

---

I. MELLÉKLET

DNSH-ellenőrzőlista

1.   1. Rész – A tagállamoknak szűrniük kell a hat környezetvédelmi célkitűzést, hogy azonosítsák azokat, amelyek érdemi értékelést igényelnek. Kérjük, minden egyes intézkedés esetében jelölje meg, hogy a taxonómiai rendelet 17. cikkében („A környezeti célkitűzések jelentős megsértése”) meghatározott alábbi környezeti célkitűzések közül melyik esetében van szükség az intézkedés érdemi DNSH-értékelésére:

| Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik esetében van szükség az intézkedés érdemi DNSH-értékelésére. | Igen | Nem | A „Nem” választ alátámasztó indokolás |
| --- | --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése | | | |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás | | | |
| A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme | | | |
| A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is | | | |
| A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése | | | |
| A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása | | | |

Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik esetében van szükség az intézkedés érdemi DNSH-értékelésére.

Igen

Nem

A „Nem” választ alátámasztó indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is

A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

2.   2. rész – A tagállamoknak érdemi DNSH-értékelést kell végezniük azon környezetvédelmi célkitűzések tekintetében, amelyeknél ez előírás.
  Minden egyes intézkedés esetében kérjük, válaszoljon az alábbi kérdésekre az 1. részben szereplő, érdemi értékelést igénylő környezetvédelmi célkitűzések tekintetében:

| Kérdések | Nem | Érdemi indokolás |
| --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez? | | |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: Várható-e, hogy az intézkedés a jelenlegi éghajlatra és a várható jövőbeli éghajlatra, magára az intézkedésre, vagy az emberekre, a természetre vagy az eszközökre gyakorolt káros hatás fokozódását eredményezi? | | |
| A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme Várható-e, hogy az intézkedés káros:






  i. | a víztestek – beleértve a felszíni és a felszín alatti víztesteket is – jó állapotára, vagy jó ökológiai potenciáljára; vagy |

Kérdések

Nem

Érdemi indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez?

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: Várható-e, hogy az intézkedés a jelenlegi éghajlatra és a várható jövőbeli éghajlatra, magára az intézkedésre, vagy az emberekre, a természetre vagy az eszközökre gyakorolt káros hatás fokozódását eredményezi?

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme Várható-e, hogy az intézkedés káros:

i.

a víztestek – beleértve a felszíni és a felszín alatti víztesteket is – jó állapotára, vagy jó ökológiai potenciáljára; vagy

| ii. | a tengeri vizek jó környezeti állapotára? |
| --- | --- |

ii.

a tengeri vizek jó környezeti állapotára?

Átállás a körforgásos gazdaságra, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék újrafeldolgozását is: Várható-e, hogy az intézkedés:

| i. | a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladék égetésének kivételével; vagy |
| --- | --- |

i.

a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladék égetésének kivételével; vagy

| ii. | jelentős hatékonysági veszteségeket eredményez valamilyen természeti erőforrás (1) közvetlen vagy közvetett felhasználása tekintetében életciklusának bármely szakaszában, amelyeket nem minimalizálnak megfelelő intézkedések (2); vagy |
| --- | --- |

ii.

jelentős hatékonysági veszteségeket eredményez valamilyen természeti erőforrás (1) közvetlen vagy közvetett felhasználása tekintetében életciklusának bármely szakaszában, amelyeket nem minimalizálnak megfelelő intézkedések (2); vagy

| iii. | jelentős és hosszú távú kárt okoz a környezetben a körforgásos gazdaság szempontjából (3)? |
| --- | --- |

iii.

jelentős és hosszú távú kárt okoz a környezetben a körforgásos gazdaság szempontjából (3)?

A szennyezés megelőzése és csökkentése: Várható-e, hogy az intézkedés szennyező anyagok (4) levegőbe, vízbe vagy talajba történő kibocsátásának jelentős növekedését eredményezi?

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása: Várható-e, hogy az intézkedés:

| i. | jelentős káros hatást gyakorol az ökoszisztémák jó állapotára (5) és rezilienciájára; vagy |
| --- | --- |

i.

jelentős káros hatást gyakorol az ökoszisztémák jó állapotára (5) és rezilienciájára; vagy

| ii. | káros-e az élőhelyek és a fajok – többek között az uniós érdekeltségű élőhelyek és fajok – védettségi helyzetére? |
| --- | --- |

ii.

káros-e az élőhelyek és a fajok – többek között az uniós érdekeltségű élőhelyek és fajok – védettségi helyzetére?

---

(1)  A természeti erőforrások magukban foglalják az energiát, az anyagokat, a fémeket, a vizet, a biomasszát, a levegőt és a földet.

(2)  A hatékonysági veszteségek például mininalizálhatók a termékek tartósságának, javíthatóságának, korszerűsíthetőségének és újrahasználhatóságának jelentős mértékű növelésével vagy az erőforrások használatának tervezés és anyagválasztás segítségével történő jelentős mértékű csökkentésével, valamint a rendeltetés módosításának, a szétszerelésnek és a bontásnak a megkönnyítésével, különösen az építőanyagok használatának csökkentése, illetve újrahasználatának előmozdítása érdekében. További példa a „termék mint szolgáltatás” üzleti modellekre és a körforgásos értékláncokra való átállás a termékek, az összetevők és az anyagok lehető legnagyobb fokú és legtovább tartó hasznosítása és értékének fenntartása céljából. Magában foglalja továbbá az anyagok és termékek veszélyesanyag-tartalmának jelentős csökkentését, többek között biztonságosabb alternatívákkal való felváltásuk révén. Idetartozik ezenkívül az élelmiszer-pazarlás jelentős csökkentése az élelmiszerek előállítása, feldolgozása, gyártása vagy forgalmazása során.

(3)  A körforgásos gazdasággal kapcsolatos további információkért lásd a taxonómiai rendelet (27) preambulumbekezdését.

(4)  Szennyező anyag: levegőben, vízben vagy földtani közegben jelen lévő olyan anyag, rezgés, hő, zaj, fény vagy egyéb szennyező anyag, amely káros lehet az emberi egészségre vagy a környezetre.

(5)  A taxonómiai rendelet 2. cikkének 16. pontja szerint „jó kondíció”: „valamely ökoszisztéma vonatkozásában azt jelenti, hogy az ökoszisztéma jó fizikai, kémiai és biológiai kondícióban van vagy jó fizikai, kémiai és biológiai minőségű, rendelkezik önreprodukciós vagy önhelyreállítási képességgel, amelyben a fajok összetétele, az ökoszisztéma szerkezete és az ökológiai funkciók nem sérülnek”.

---

II. MELLÉKLET

Az érdemi DNSH-értékelést alátámasztó bizonyítékok az ellenőrzőlista 2. részével összefüggésben

Amennyiben hasznos, az ellenőrzőlista 2. részével összefüggésben (lásd a 3. szakaszt) egy adott intézkedésre vonatkozó érdemi DNSH-értékelés elvégzésekor a tagállamok támaszkodhatnak az alábbi (nem kimerítően felsorolt) bizonyítékok listájára. Ezt a listát a Bizottság azért bocsátja rendelkezésre, hogy az ellenőrzőlista 2. részének keretében végzett érdemi értékelés részeként megkönnyítse a tagállam számára az eseti értékelést. A lista használata nem kötelező, de az ellenőrzőlista 2. részében szereplő általános kérdések kiegészíteseképpen a tagállamok hivatkozhatnak erre a listára azon bizonyíték típusának meghatározása céljából, amellyel alátámasztják az annak megállapítására irányuló érvelésüket, hogy egy adott intézkedés megfelel a DNSH-elvnek.

Több területet érintő alátámasztó bizonyítékok

| — | Teljesül az uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazandó része (különösen a környezeti vizsgálatok) és megtörtént a vonatkozó engedélyek kiadása. |
| --- | --- |

—

Teljesül az uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazandó része (különösen a környezeti vizsgálatok) és megtörtént a vonatkozó engedélyek kiadása.

| — | Az intézkedés olyan elemeket tartalmaz, amelyek esetében a vállalatoknak elismert környezetvédelmi vezetési rendszert, például EMAS-t (vagy az ISO 14001 vagy azzal egyenértékű szabványt) kell bevezetniük, vagy olyan árukat vagy szolgáltatásokat kell használniuk és/vagy előállítaniuk, amelyek uniós ökocímkével (1) vagy egy másik I. típusú környezetvédelmi címkével (2) rendelkeznek. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés olyan elemeket tartalmaz, amelyek esetében a vállalatoknak elismert környezetvédelmi vezetési rendszert, például EMAS-t (vagy az ISO 14001 vagy azzal egyenértékű szabványt) kell bevezetniük, vagy olyan árukat vagy szolgáltatásokat kell használniuk és/vagy előállítaniuk, amelyek uniós ökocímkével (1) vagy egy másik I. típusú környezetvédelmi címkével (2) rendelkeznek.

| — | Az intézkedés a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK rendelet 46. cikkének (1) bekezdése szerint elfogadott ágazati referenciadokumentumokban (3) meghatározott legjobb környezetvédelmi gyakorlatok végrehajtására vagy kiválósági referenciaértékek elérésére vonatkozik. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK rendelet 46. cikkének (1) bekezdése szerint elfogadott ágazati referenciadokumentumokban (3) meghatározott legjobb környezetvédelmi gyakorlatok végrehajtására vagy kiválósági referenciaértékek elérésére vonatkozik.

| — | A közberuházások esetében az intézkedés megfelel a zöld közbeszerzési kritériumoknak (4) |
| --- | --- |

—

A közberuházások esetében az intézkedés megfelel a zöld közbeszerzési kritériumoknak (4)

| — | Az infrastrukturális beruházások esetében megtörtént a beruházás éghajlatváltozási rezilienciavizsgálata és környezetvédelmi szempontú ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

Az infrastrukturális beruházások esetében megtörtént a beruházás éghajlatváltozási rezilienciavizsgálata és környezetvédelmi szempontú ellenőrzése.

Az éghajlatváltozás mérséklése

| — | Az olyan intézkedések esetében, amelyekre nem vonatkoznak ETS-referenciaértékek, az intézkedés összeegyeztethető a 2030-ra kitűzött ÜHG-kibocsátáscsökkentési cél elérésével és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel. |
| --- | --- |

—

Az olyan intézkedések esetében, amelyekre nem vonatkoznak ETS-referenciaértékek, az intézkedés összeegyeztethető a 2030-ra kitűzött ÜHG-kibocsátáscsökkentési cél elérésével és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel.

| — | A villamosítást előmozdító intézkedések esetében az intézkedést arra vonatkozó bizonyíték egészíti ki, hogy az energiaszerkezet a 2030-ra és 2050-re kitűzött ÜHG-kibocsátáscsökkentési célokkal összhangban lévő dekarbonizáció irányába halad és a megújuló energiaforrások termelési kapacitásának növekedése kíséri. |
| --- | --- |

—

A villamosítást előmozdító intézkedések esetében az intézkedést arra vonatkozó bizonyíték egészíti ki, hogy az energiaszerkezet a 2030-ra és 2050-re kitűzött ÜHG-kibocsátáscsökkentési célokkal összhangban lévő dekarbonizáció irányába halad és a megújuló energiaforrások termelési kapacitásának növekedése kíséri.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

| — | Sor került arányos éghajlati kockázatértékelésre. |
| --- | --- |

—

Sor került arányos éghajlati kockázatértékelésre.

| — | Ha egy beruházás értéke meghaladja az 10 millió EUR-t, sor került vagy sor fog kerülni éghajlattal szembeni sebezhetőségre és éghajlati kockázatokra vonatkozó elemzésre (5), amelyet megfelelő alkalmazkodási intézkedések meghatározása, értékelése és végrehajtása követ. |
| --- | --- |

—

Ha egy beruházás értéke meghaladja az 10 millió EUR-t, sor került vagy sor fog kerülni éghajlattal szembeni sebezhetőségre és éghajlati kockázatokra vonatkozó elemzésre (5), amelyet megfelelő alkalmazkodási intézkedések meghatározása, értékelése és végrehajtása követ.

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

| — | Megtörtént a vízminőség megőrzéséhez és a vízhiány elkerüléséhez kapcsolódó környezetkárosodási kockázatok azonosítása és kezelése a víz-keretirányelv és a vízgyűjtő-gazdálkodási terv követelményeivel összhangban. |
| --- | --- |

—

Megtörtént a vízminőség megőrzéséhez és a vízhiány elkerüléséhez kapcsolódó környezetkárosodási kockázatok azonosítása és kezelése a víz-keretirányelv és a vízgyűjtő-gazdálkodási terv követelményeivel összhangban.

| — | A part menti és tengeri környezettel kapcsolatos intézkedések esetében az intézkedés nem zárja ki vagy veszélyezteti tartósan a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvben meghatározott jó környezeti állapot elérését az érintett tengeri régió vagy alrégió szintjén, illetve más tagállamok tengervizein. |
| --- | --- |

—

A part menti és tengeri környezettel kapcsolatos intézkedések esetében az intézkedés nem zárja ki vagy veszélyezteti tartósan a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvben meghatározott jó környezeti állapot elérését az érintett tengeri régió vagy alrégió szintjén, illetve más tagállamok tengervizein.

| — | Az intézkedés nem gyakorol jelentős hatást i. az érintett víztestekre (és nem akadályozza az érintett víztest és az ugyanabban a vízgyűjtőn belüli más víztestek esetében a víz-keretirányelv követelményeinek megfelelő jó állapot vagy jó potenciál elérését) vagy ii. a víztől közvetlenül függő védett élőhelyekre és fajokra. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés nem gyakorol jelentős hatást i. az érintett víztestekre (és nem akadályozza az érintett víztest és az ugyanabban a vízgyűjtőn belüli más víztestek esetében a víz-keretirányelv követelményeinek megfelelő jó állapot vagy jó potenciál elérését) vagy ii. a víztől közvetlenül függő védett élőhelyekre és fajokra.

A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is

| — | Az intézkedés összhangban van a vonatkozó nemzeti vagy regionális hulladékgazdálkodási tervvel és hulladékmegelőzési programmal az (EU) 2018/851 irányelvvel módosított 2008/98/EK irányelv 28. cikkének megfelelően, és adott esetben a körforgásos gazdaságra vonatkozó nemzeti, regionális vagy helyi stratégiával. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés összhangban van a vonatkozó nemzeti vagy regionális hulladékgazdálkodási tervvel és hulladékmegelőzési programmal az (EU) 2018/851 irányelvvel módosított 2008/98/EK irányelv 28. cikkének megfelelően, és adott esetben a körforgásos gazdaságra vonatkozó nemzeti, regionális vagy helyi stratégiával.

| — | Az intézkedés összhangban van a fenntartható termékek és a hulladékhierarchia elvével, elsőbbséget biztosítva a hulladékkeletkezés megelőzésének. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés összhangban van a fenntartható termékek és a hulladékhierarchia elvével, elsőbbséget biztosítva a hulladékkeletkezés megelőzésének.

| — | Az intézkedés a felhasznált főbb erőforrások tekintetében biztosítja az erőforrás-hatékonyságot. Kezeli az erőforrások felhasználásának rossz hatékonyságát (6), beleértve a termékek, épületek és eszközök hatékony használatának és tartósságának biztosítását. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés a felhasznált főbb erőforrások tekintetében biztosítja az erőforrás-hatékonyságot. Kezeli az erőforrások felhasználásának rossz hatékonyságát (6), beleértve a termékek, épületek és eszközök hatékony használatának és tartósságának biztosítását.

| — | Az intézkedés biztosítja a hulladéknak a keletkezés helyén történő eredményes és hatékony elkülönített gyűjtését, valamint a keletkezés helyén szétválogatott frakciók újrahasznosításra vagy újrafeldolgozásra való előkészítését. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés biztosítja a hulladéknak a keletkezés helyén történő eredményes és hatékony elkülönített gyűjtését, valamint a keletkezés helyén szétválogatott frakciók újrahasznosításra vagy újrafeldolgozásra való előkészítését.

A szennyezés megelőzése és csökkentése

| — | Az intézkedés összhangban van a szennyezés csökkentésére irányuló meglévő globális, nemzeti, regionális vagy helyi tervekkel. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés összhangban van a szennyezés csökkentésére irányuló meglévő globális, nemzeti, regionális vagy helyi tervekkel.

| — | Az intézkedés megfelel a vonatkozó elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek vagy az ágazati elérhető legjobb technikákra vonatkozó referenciadokumentumoknak (BREF-ek) (7). |
| --- | --- |

—

Az intézkedés megfelel a vonatkozó elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek vagy az ágazati elérhető legjobb technikákra vonatkozó referenciadokumentumoknak (BREF-ek) (7).

| — | A veszélyes anyagok (8) használata helyett alternatív megoldások kerülnek alkalmazásra. |
| --- | --- |

—

A veszélyes anyagok (8) használata helyett alternatív megoldások kerülnek alkalmazásra.

| — | Az intézkedés összhangban van a peszticidek fenntartható használatával (9). |
| --- | --- |

—

Az intézkedés összhangban van a peszticidek fenntartható használatával (9).

| — | Az intézkedés összhangban van az antimikrobiális rezisztencia (10) elleni küzdelem bevált módszereivel. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés összhangban van az antimikrobiális rezisztencia (10) elleni küzdelem bevált módszereivel.

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

| — | Az intézkedés tiszteletben tartja az élőhelyvédelmi és a madárvédelmi irányelv mérséklési hierarchiáját (11) és egyéb vonatkozó követelményeit. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés tiszteletben tartja az élőhelyvédelmi és a madárvédelmi irányelv mérséklési hierarchiáját (11) és egyéb vonatkozó követelményeit.

| — | Sor került környezeti hatásvizsgálat elvégzésére és a következtetéseknek megfelelő intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

—

Sor került környezeti hatásvizsgálat elvégzésére és a következtetéseknek megfelelő intézkedések végrehajtására.

---

(1)  Az uniós ökocímkerendszert a 66/2010/EK rendelet hozta létre. Azon termékcsoportok listája, amelyekre vonatkozóan uniós ökocímke-kritériumok kerültek megállapításra, a következő címen érhető el: https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html

(2)  Az I. típusú környezetvédelmi címkéket az ISO 14024:2018 szabvány határozza meg.

(3)  Lásd a következő internetcímen: https://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm

(4)  Az Európai Bizottság számos termékcsoport esetében uniós zöld közbeszerzési kritériumokat határozott meg: https://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

(5)  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy használják az InvestEU keretében kidolgozott, a végrehajtott beruházások fenntarthatósági vizsgálatáról szóló bizottsági iránymutatást, többek között az infrastruktúrák éghajlatváltozási rezilienciavizsgálatáról szóló iránymutatást (2021–2027). A tagállamok ugyanakkor alkalmazhatják saját kritériumaikat és mutatóikat a fenntarthatósági vizsgálathoz, feltéve, hogy azok az uniós éghajlat-politikai célokon alapulnak, és jelentősen hozzájárulnak a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzések eléréséhez.

(6)  Lásd ezen iránymutatás I. mellékletének 2. lábjegyzetét.

(7)  A bizonyítéktípus alkalmazandó a 2010/75/EU irányelv (az ipari kibocsátásokról szóló irányelv) hatálya alá tartozó tevékenységekre. A BAT-következtetések és a BREF-ek jegyzéke a következő címen érhető el: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference

(8)  Ez a kérdés az ipari tevékenységekből származó szennyezés megelőzésével és csökkentésével foglalkozik. A 2010/75/EU irányelv (az ipari kibocsátásokról szóló irányelv) 3. cikkének 18. pontja a „veszélyes anyagok” fogalmát a következőképpen határozza meg: „anyagok vagy keverékek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke értelmében”. Ezenkívül az ipari kibocsátásokról szóló irányelv 58. cikke értelmében: „az olyan anyagokat vagy keverékeket, amelyek az általuk tartalmazott illékony szerves vegyületek miatt az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint karcinogénnek, mutagénnek vagy reprodukciós toxicitásúnak minősülnek, és a H340, H350, H350i, H360D vagy a H360F figyelmeztető mondatot rendelik hozzájuk, amennyire ez lehetséges, a lehető legrövidebb időn belül fel kell váltani kevésbé ártalmas anyagokkal vagy keverékekkel.”

(9)  A fenntartható használatról szóló 2009/128/EK irányelvben meghatározottak szerint.

(10)  A Tanács következtetései az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem bevált módszereinek az Unión belüli széles körű alkalmazásához szükséges következő lépésekről (2019/C 214/01).

(11)  Összhangban a következővel: „Módszertani útmutató a természetes élőhelyek védelméről szóló 92/43/EGK irányelv 6. cikke (3) és (4) bekezdésének rendelkezéseihez”

---

III. MELLÉKLET

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében a DNSH éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos környezetvédelmi célkitűzésének való megfelelés egyedi feltételei a földgáz felhasználásával történő villamosenergia- és/vagy hőtermeléssel, valamint a kapcsolódó átviteli és elosztási infrastruktúrával kapcsolatos intézkedések tekintetében

| — | A földgázalapú villamosenergia- és/vagy hőtermeléssel kapcsolatos intézkedések kivételesen eseti alapon támogathatók azokban a tagállamokban, amelyek jelentős kihívásokkal néznek szembe a nagy karbonintenzitású energiaforrásokról való átállás során, feltéve, hogy ez a támogatás hozzájárul az EU 2030-ra és 2050-re vonatkozó dekarbonizációs célkitűzéseihez, ha:






  — | Az intézkedések időtálló, rugalmas és hatékony gáztüzelésű villamosenergia-termeléshez vagy gáztüzelésű kapcsolt hő- és villamosenergia-termeléshez kapcsolódnak, amelynek esetében az ÜHG-kibocsátás a létesítmény gazdasági élettartama alatt nem éri el a 250 g CO2/kWh-t;
  vagy |
| --- | --- | --- |

—

A földgázalapú villamosenergia- és/vagy hőtermeléssel kapcsolatos intézkedések kivételesen eseti alapon támogathatók azokban a tagállamokban, amelyek jelentős kihívásokkal néznek szembe a nagy karbonintenzitású energiaforrásokról való átállás során, feltéve, hogy ez a támogatás hozzájárul az EU 2030-ra és 2050-re vonatkozó dekarbonizációs célkitűzéseihez, ha:

—

Az intézkedések időtálló, rugalmas és hatékony gáztüzelésű villamosenergia-termeléshez vagy gáztüzelésű kapcsolt hő- és villamosenergia-termeléshez kapcsolódnak, amelynek esetében az ÜHG-kibocsátás a létesítmény gazdasági élettartama alatt nem éri el a 250 g CO2/kWh-t;

vagy

| — | Az intézkedések a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok használatát lehetővé tevő, időtálló, rugalmas és hatékony gáztüzelésű villamosenergia-termeléshez vagy gáztüzelésű kombinált hő- és villamosenergia-termeléshez kapcsolódnak, továbbá:






  — | a helyreállítási és rezilienciaépítési terv megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázokra való átállásra vonatkozó hiteles terveket vagy kötelezettségvállalásokat tartalmaz; valamint |
| --- | --- | --- |

—

Az intézkedések a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok használatát lehetővé tevő, időtálló, rugalmas és hatékony gáztüzelésű villamosenergia-termeléshez vagy gáztüzelésű kombinált hő- és villamosenergia-termeléshez kapcsolódnak, továbbá:

—

a helyreállítási és rezilienciaépítési terv megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázokra való átállásra vonatkozó hiteles terveket vagy kötelezettségvállalásokat tartalmaz; valamint

| — | egy legalább azonos kapacitású, jelentősen karbonintenzívebb (pl. szén, lignit vagy olaj) erőmű és/vagy hőtermelő létesítmény egyidejű bezárását, ezáltal pedig az ÜHG-kibocsátás jelentős csökkenését eredményezi; valamint |
| --- | --- |

—

egy legalább azonos kapacitású, jelentősen karbonintenzívebb (pl. szén, lignit vagy olaj) erőmű és/vagy hőtermelő létesítmény egyidejű bezárását, ezáltal pedig az ÜHG-kibocsátás jelentős csökkenését eredményezi; valamint

| — | az érintett tagállam bizonyítani tudja, hogy hiteles teljesítési pályán halad afelé, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó 2030-ra teljesítendő célkitűzésnek megfelelően növelje a megújuló energiaforrások arányát; valamint |
| --- | --- |

—

az érintett tagállam bizonyítani tudja, hogy hiteles teljesítési pályán halad afelé, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó 2030-ra teljesítendő célkitűzésnek megfelelően növelje a megújuló energiaforrások arányát; valamint

| — | a helyreállítási és rezilienciaépítési terv konkrét reformokat és beruházásokat tartalmaz a megújuló energiaforrások arányának növelése érdekében. |
| --- | --- |

—

a helyreállítási és rezilienciaépítési terv konkrét reformokat és beruházásokat tartalmaz a megújuló energiaforrások arányának növelése érdekében.

| — | Kivételesen nyújtható támogatás a távfűtési és -hűtési rendszerekben található földgázalapú termelőlétesítményekkel kapcsolatos intézkedésekhez, amennyiben a létesítmény megfelel a (2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontjában meghatározott) „hatékony távfűtési/távhűtési” rendszerekre vonatkozó követelményeknek, valamint a földgázalapú hő-/villamosenergia-termelésre vonatkozóan az e melléklet első pontjában meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

—

Kivételesen nyújtható támogatás a távfűtési és -hűtési rendszerekben található földgázalapú termelőlétesítményekkel kapcsolatos intézkedésekhez, amennyiben a létesítmény megfelel a (2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontjában meghatározott) „hatékony távfűtési/távhűtési” rendszerekre vonatkozó követelményeknek, valamint a földgázalapú hő-/villamosenergia-termelésre vonatkozóan az e melléklet első pontjában meghatározott feltételeknek.

| — | A földgázt használó létesítményekből származó fűtő/hűtő közeggel működő távfűtési és -hűtési hálózatokkal kapcsolatos intézkedések kivételesen támogathatók abban az esetben, ha:






  — | ezen hálózatok a (2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontjában meghatározott) „hatékony távfűtési/távhűtési” rendszerek részét képezik, és olyan meglévő létesítményekből származó fűtő/hűtő közeggel működnek, amelyek megfelelnek a földgázalapú hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó, az első pontban leírt feltételeknek;
  vagy |
| --- | --- | --- |

—

A földgázt használó létesítményekből származó fűtő/hűtő közeggel működő távfűtési és -hűtési hálózatokkal kapcsolatos intézkedések kivételesen támogathatók abban az esetben, ha:

—

ezen hálózatok a (2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontjában meghatározott) „hatékony távfűtési/távhűtési” rendszerek részét képezik, és olyan meglévő létesítményekből származó fűtő/hűtő közeggel működnek, amelyek megfelelnek a földgázalapú hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó, az első pontban leírt feltételeknek;

vagy

| — | a hő-/energiatermelő létesítménybe történő beruházások a hálózat korszerűsítésétől számított három éven belül indulnak, céljuk a teljes rendszer hatékonnyá tétele (a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontjában meghatározottak szerint), és megfelelnek a földgázalapú hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó, az első pontban leírt feltételeknek. |
| --- | --- |

—

a hő-/energiatermelő létesítménybe történő beruházások a hálózat korszerűsítésétől számított három éven belül indulnak, céljuk a teljes rendszer hatékonnyá tétele (a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontjában meghatározottak szerint), és megfelelnek a földgázalapú hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó, az első pontban leírt feltételeknek.

| — | A gáznemű tüzelőanyagok átviteli és elosztási infrastruktúrájával kapcsolatos intézkedések akkor támogathatók, ha azok a megépítéskor lehetővé teszik a megújuló és alacsony szén-dioxid-tartalmú gázok szállítását (és/vagy tárolását). |
| --- | --- |

—

A gáznemű tüzelőanyagok átviteli és elosztási infrastruktúrájával kapcsolatos intézkedések akkor támogathatók, ha azok a megépítéskor lehetővé teszik a megújuló és alacsony szén-dioxid-tartalmú gázok szállítását (és/vagy tárolását).

| — | A földgázzal működő kazánokkal és fűtési rendszerekkel (és a kapcsolódó elosztási infrastruktúrával) kapcsolatos intézkedések kivételesen, eseti alapon akkor támogathatók, ha:






  — | összhangban vannak vagy az energiacímkézésre vonatkozó (EU) 2017/1369 keretrendelet (1) 7. cikkének (2) bekezdésével, vagy olyan épületekbe vannak telepítve, amelyek egy szélesebb körű energiahatékonysági vagy épületkorszerűsítési program részét képezik, az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv szerinti hosszú távú felújítási stratégiáknak megfelelően, ami az energiahatékonyság jelentős javulását eredményezi, valamint |
| --- | --- | --- |

—

A földgázzal működő kazánokkal és fűtési rendszerekkel (és a kapcsolódó elosztási infrastruktúrával) kapcsolatos intézkedések kivételesen, eseti alapon akkor támogathatók, ha:

—

összhangban vannak vagy az energiacímkézésre vonatkozó (EU) 2017/1369 keretrendelet (1) 7. cikkének (2) bekezdésével, vagy olyan épületekbe vannak telepítve, amelyek egy szélesebb körű energiahatékonysági vagy épületkorszerűsítési program részét képezik, az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv szerinti hosszú távú felújítási stratégiáknak megfelelően, ami az energiahatékonyság jelentős javulását eredményezi, valamint

| — | az ÜHG-kibocsátás jelentős csökkenését eredményezik; valamint |
| --- | --- |

—

az ÜHG-kibocsátás jelentős csökkenését eredményezik; valamint

| — | (a szennyezés csökkentésének révén) a környezet és a közegészség jelentős javulását eredményezik különösen azokon a területeken, ahol a 2008/50/EU irányelvben meghatározott uniós levegőminőségi határértékeket túllépik vagy fennáll a túllépés veszélye, például a szén- vagy olajtüzelésű fűtési rendszerek és kazánok cseréjekor. |
| --- | --- |

—

(a szennyezés csökkentésének révén) a környezet és a közegészség jelentős javulását eredményezik különösen azokon a területeken, ahol a 2008/50/EU irányelvben meghatározott uniós levegőminőségi határértékeket túllépik vagy fennáll a túllépés veszélye, például a szén- vagy olajtüzelésű fűtési rendszerek és kazánok cseréjekor.

---

(1)  Az energiacímkézésre vonatkozó (EU) 2017/1369 keretrendelet 7. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a tagállamok által nyújtott ösztönzőknek egy felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak megfelelően a két legmagasabb vagy ezeknél magasabb olyan energiahatékonysági osztály elérésére kell irányulniuk, amelyekhez a szóban forgó termék jellemzően tartozik. A helyiségfűtő és a vízmelegítő berendezések esetében a fosszilis tüzelőanyaggal működő termékek általában nem tartoznak ezekbe az osztályokba, adott esetben a gáztüzelésű kapcsolt energiatermelő mikroegységek kivételével.

---

IV. MELLÉKLET

Szemléltető példák a DNSH-értékelés elkészítéséhez

E szakasz a 3. szakaszban bemutatott ellenőrzőlista két lépésének alkalmazásával szemléltető példákon keresztül mutat be feltételezett intézkedéseket és olyan általános elemeket, amelyek a DNSH-értékelés részét képezhetik. Az adott intézkedés leírásakor szükséges részletesség és tartalom, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben elvégzendő tényleges DNSH-értékelés tekintetében el lehet térni az itt közölt példáktól. A DNSH-értékelés végső soron szükséges kidolgozottsága az egyes intézkedések jellegétől és jellemzőitől függ, és nem fedhető le kimerítően ebben a dokumentumban.

1. példa: Energiahatékonysági intézkedések meglévő épületekben, beleértve a fűtő- és hűtőrendszerek cseréjét

Az intézkedés leírása

Az energiahatékonyság jelentős javulását eredményező, széles körű épületkorszerűsítési programba történő beruházások a meglévő lakóépületek korszerűsítése céljából, különböző energiahatékonysági intézkedések, többek között szigetelés, hatékony ablakok, a fűtési és hűtési rendszerek cseréje, zöld tetők és megújulóenergia-termelő berendezések (például napelemek) telepítése révén.

A DNSH-ellenőrzőlista 1. része

| Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik írja elő az intézkedés érdemi DNSH-értékelését. | Igen | Nem | A „Nem” választ alátámasztó indokolás |
| --- | --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése | X | | |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás | X | | |
| A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme | | X | Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Nem azonosítottak a vízminőség megőrzéséhez és a vízhiányhoz kapcsolódó környezetkárosodási kockázatokat, mivel nem került sor vízszerelvények vagy vízfelhasználó készülékek beszerelésére. |
| A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is | X | | |
| A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése | X | | |
| A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása | | X | Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Az épületkorszerűsítési program nem vonatkozik a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében (így például a védett területek Natura 2000 hálózatához tartozó területeken, az UNESCO világörökségi helyszínein és a biológiai sokféleség szempontjából kulcsfontosságú területeken, valamint más védett területeken) elhelyezkedő épületekre. |

Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik írja elő az intézkedés érdemi DNSH-értékelését.

Igen

Nem

A „Nem” választ alátámasztó indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése

X

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

X

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

X

Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Nem azonosítottak a vízminőség megőrzéséhez és a vízhiányhoz kapcsolódó környezetkárosodási kockázatokat, mivel nem került sor vízszerelvények vagy vízfelhasználó készülékek beszerelésére.

A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is

X

A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése

X

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

X

Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Az épületkorszerűsítési program nem vonatkozik a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében (így például a védett területek Natura 2000 hálózatához tartozó területeken, az UNESCO világörökségi helyszínein és a biológiai sokféleség szempontjából kulcsfontosságú területeken, valamint más védett területeken) elhelyezkedő épületekre.

A DNSH-ellenőrzőlista 2. része

| Kérdések | Nem | Érdemi indokolás |
| --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez? | X | Az intézkedés 40 %-os éghajlatváltozási együtthatóval támogatható a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet mellékletében szereplő 025. beavatkozási terület alapján.
  Az intézkedés várhatóan nem eredményez jelentős ÜHG-kibocsátást, mivel:






  — | Az épület nem fosszilis tüzelőanyagok kitermelésére, tárolására, szállítására vagy előállítására szolgál. |

Kérdések

Nem

Érdemi indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez?

X

Az intézkedés 40 %-os éghajlatváltozási együtthatóval támogatható a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet mellékletében szereplő 025. beavatkozási terület alapján.

Az intézkedés várhatóan nem eredményez jelentős ÜHG-kibocsátást, mivel:

—

Az épület nem fosszilis tüzelőanyagok kitermelésére, tárolására, szállítására vagy előállítására szolgál.

| — | A korszerűsítési program lehetőséget kínál az energiafelhasználás csökkentésére, az energiahatékonyság növelésére és ezáltal az érintett épületek energiahatékonyságának jelentős mértékű javulására, valamint az ÜHG-kibocsátás jelentős csökkentésére (lásd az intézkedés leírását a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalán, valamint a következő pontban szereplő leírást). Ily módon hozzá fog járulni az energiahatékonysági irányelvnek (2012/27/EU irányelv) megfelelően meghatározott, az energiahatékonyság növelésére vonatkozó éves nemzeti célkitűzéshez, valamint a Párizsi Megállapodáshoz kapcsolódó nemzetileg meghatározott hozzájárulásokhoz. |
| --- | --- |

—

A korszerűsítési program lehetőséget kínál az energiafelhasználás csökkentésére, az energiahatékonyság növelésére és ezáltal az érintett épületek energiahatékonyságának jelentős mértékű javulására, valamint az ÜHG-kibocsátás jelentős csökkentésére (lásd az intézkedés leírását a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalán, valamint a következő pontban szereplő leírást). Ily módon hozzá fog járulni az energiahatékonysági irányelvnek (2012/27/EU irányelv) megfelelően meghatározott, az energiahatékonyság növelésére vonatkozó éves nemzeti célkitűzéshez, valamint a Párizsi Megállapodáshoz kapcsolódó nemzetileg meghatározott hozzájárulásokhoz.

| — | Az intézkedés az ÜHG-kibocsátás jelentős, a becslések szerint évi XX kt ÜHG-kibocsátásnak megfelelő csökkentést eredményez, ami a lakóépületekkel összefüggő nemzeti ÜHG-kibocsátás X %-ának felel meg (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát). |
| --- | --- |

—

Az intézkedés az ÜHG-kibocsátás jelentős, a becslések szerint évi XX kt ÜHG-kibocsátásnak megfelelő csökkentést eredményez, ami a lakóépületekkel összefüggő nemzeti ÜHG-kibocsátás X %-ának felel meg (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

| — | A korszerűsítési program többek között magában foglalja a szén-/olajtüzelésű fűtési rendszerek kondenzációs gázkazánokkal való felváltását:






  — | Ezek a kazánok A osztályú terméknek felelnek meg, amely a tagállamban a két legmagasabb olyan energiahatékonysági osztály alatt van, amelyekhez a szóban forgó termék jellemzően tartozik. Kisebb szén-dioxid-kibocsátású és hatékonyabb alternatívák (nevezetesen A++ és A+ osztályú hőszivattyúk) is megfontolásra kerültek, de a program hatálya alá tartozó épületek szerkezete nem teszi lehetővé közös hőszivattyúk telepítését, és így az A osztályú kondenzációs gázkazánok a technológiai szempontból megvalósítható legjobb hatékonyságú alternatívát jelentik. |
| --- | --- | --- |

—

A korszerűsítési program többek között magában foglalja a szén-/olajtüzelésű fűtési rendszerek kondenzációs gázkazánokkal való felváltását:

—

Ezek a kazánok A osztályú terméknek felelnek meg, amely a tagállamban a két legmagasabb olyan energiahatékonysági osztály alatt van, amelyekhez a szóban forgó termék jellemzően tartozik. Kisebb szén-dioxid-kibocsátású és hatékonyabb alternatívák (nevezetesen A++ és A+ osztályú hőszivattyúk) is megfontolásra kerültek, de a program hatálya alá tartozó épületek szerkezete nem teszi lehetővé közös hőszivattyúk telepítését, és így az A osztályú kondenzációs gázkazánok a technológiai szempontból megvalósítható legjobb hatékonyságú alternatívát jelentik.

| — | Ezenkívül a kondenzációs gázkazánokba történő beruházások egy szélesebb körű energiahatékonysági épületkorszerűsítési program részét képezik, az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv szerinti hosszú távú felújítási stratégiáknak megfelelően, ami az energiahatékonyság jelentős javulását eredményezi. |
| --- | --- |

—

Ezenkívül a kondenzációs gázkazánokba történő beruházások egy szélesebb körű energiahatékonysági épületkorszerűsítési program részét képezik, az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv szerinti hosszú távú felújítási stratégiáknak megfelelően, ami az energiahatékonyság jelentős javulását eredményezi.

| — | Az intézkedés az épületkorszerűsítés részeként a kazánokon kívül napelemek telepítését is tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés az épületkorszerűsítés részeként a kazánokon kívül napelemek telepítését is tartalmazza.

| — | Hogy ne akadályozza az alacsony szén-dioxid-kibocsátású alternatívák, különösen a hőszivattyúk alkalmazását a tagállamokban, ezen komponens X. reformintézkedése (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Y. oldalát) előirányozza a relatív tüzelőanyag-árazás felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

—

Hogy ne akadályozza az alacsony szén-dioxid-kibocsátású alternatívák, különösen a hőszivattyúk alkalmazását a tagállamokban, ezen komponens X. reformintézkedése (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Y. oldalát) előirányozza a relatív tüzelőanyag-árazás felülvizsgálatát.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás. Várható-e, hogy az intézkedés a jelenlegi éghajlatra és a várható jövőbeli éghajlatra, magára az intézkedésre, vagy az emberekre, a természetre vagy az eszközökre gyakorolt káros hatás fokozódását eredményezi?

X

Az ezen intézkedés szempontjából lényegesnek tekinthető, az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatok a jelenlegi és jövőbeli éghajlatra kiterjedő expozíciós elemzés részeként értékelésre kerültek, és az értékelés szerint a megcélzott éghajlati övezet hőhullámoknak van kitéve. Az intézkedés előírja a gazdasági szereplők számára, hogy biztosítsák a felújított épületek épületgépészeti rendszereinek optimalizálását, hogy azok még ilyen szélsőséges hőmérsékleteken is hőkomfortot biztosítsanak a lakóknak. Nincs tehát arra utaló bizonyíték, hogy az intézkedés a teljes életciklusa során e környezetvédelmi célkitűzésre jelentős negatív közvetlen és elsődleges közvetett hatást fejtene ki.

Átállás a körforgásos gazdaságra, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék újrafeldolgozását is: Várható-e, hogy az intézkedés:

| i. | a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladék égetésének kivételével; vagy |
| --- | --- |

i.

a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladék égetésének kivételével; vagy

| ii. | jelentős hatékonysági veszteségeket eredményez valamilyen természeti erőforrás közvetlen vagy közvetett felhasználása tekintetében életciklusának bármely szakaszában, amelyeket nem minimalizálnak megfelelő intézkedések; vagy |
| --- | --- |

ii.

jelentős hatékonysági veszteségeket eredményez valamilyen természeti erőforrás közvetlen vagy közvetett felhasználása tekintetében életciklusának bármely szakaszában, amelyeket nem minimalizálnak megfelelő intézkedések; vagy

| iii. | jelentős és hosszú távú kárt okoz a környezetben a körforgásos gazdaság szempontjából? |
| --- | --- |

iii.

jelentős és hosszú távú kárt okoz a környezetben a körforgásos gazdaság szempontjából?

X

Az intézkedés előírja az épületkorszerűsítést végző gazdasági szereplők számára annak biztosítását, hogy a keletkező nem veszélyes építési és bontási hulladék (kivéve a 2000/532/EK határozattal létrehozott európai hulladékjegyzék 17 05 04 kategóriájában említett, természetesen előforduló anyagokat) legalább 70 tömegszázalékát a hulladékhierarchiával és az építési és bontási hulladék kezelésére vonatkozó uniós protokollal összhangban készítsék elő újrahasználatra, újrafeldolgozásra és egyéb anyaghasznosításra, beleértve a más anyagok helyettesítésére szolgáló hulladékfeltöltési műveleteket.

Az intézkedés technikai előírásokat tartalmaz a megújulóenergia-termelő berendezések tartósságára, javíthatóságára és újrafeldolgozhatóságára vonatkozóan, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalán meghatározottak szerint. A gazdasági szereplők az építési és bontási hulladék kezelésére vonatkozó uniós protokollal összhangban korlátozni fogják az építési és bontási folyamatokban keletkező hulladék mennyiségét. Az épületek tervezése és az építési technikák támogatják a körforgásos jelleget, és szemléltetik különösen azt, hogy az ISO 20887 szabvány vagy az épületek elemekre bonthatóságának vagy átalakíthatóságának értékelésére szolgáló egyéb szabványok alapján hogyan tervezik azokat erőforrás-hatékonyabbá, átalakíthatóbbá, rugalmasabbá és elemekre bonthatóbbá, hogy lehetővé tegyék az újrafelhasználást és az újrafeldolgozást.

A szennyezés megelőzése és csökkentése: Várható-e, hogy az intézkedés szennyező anyagok levegőbe, vízbe vagy talajba történő kibocsátásának jelentős növekedését eredményezi?

X

Nem várható, hogy az intézkedés szennyező anyagok levegőbe, vízbe vagy talajba történő kibocsátásának jelentős növekedését eredményezi, mivel:

| — | különösen az olajtüzelésű fűtési rendszerek cseréje a légszennyező anyagok jelentős csökkenését és ezáltal a közegészség javulását fogják eredményezni egy olyan területen, ahol a 2008/50/EU irányelvben meghatározott uniós levegőminőségi határértékeket túllépik vagy fennáll a túllépés veszélye, |
| --- | --- |

—

különösen az olajtüzelésű fűtési rendszerek cseréje a légszennyező anyagok jelentős csökkenését és ezáltal a közegészség javulását fogják eredményezni egy olyan területen, ahol a 2008/50/EU irányelvben meghatározott uniós levegőminőségi határértékeket túllépik vagy fennáll a túllépés veszélye,

| — | Az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos célkitűzés indokolásában leírtak szerint kisebb hatású alternatívákat is mérlegeltek, azonban ezek technológiailag nem megvalósíthatók e program keretében. Ezenkívül a beszerelendő kazánok várható átlagos élettartama 12 év. |
| --- | --- |

—

Az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos célkitűzés indokolásában leírtak szerint kisebb hatású alternatívákat is mérlegeltek, azonban ezek technológiailag nem megvalósíthatók e program keretében. Ezenkívül a beszerelendő kazánok várható átlagos élettartama 12 év.

| — | A korszerűsítést végző gazdasági szereplőknek biztosítaniuk kell, hogy az épületkorszerűsítéshez használt épületelemek és -anyagok ne tartalmazzanak azbesztet, sem pedig az 1907/2006/EK rendelet XIV. mellékletében szereplő, engedélyköteles anyagok listája alapján azonosított, különös aggodalomra okot adó anyagokat. |
| --- | --- |

—

A korszerűsítést végző gazdasági szereplőknek biztosítaniuk kell, hogy az épületkorszerűsítéshez használt épületelemek és -anyagok ne tartalmazzanak azbesztet, sem pedig az 1907/2006/EK rendelet XIV. mellékletében szereplő, engedélyköteles anyagok listája alapján azonosított, különös aggodalomra okot adó anyagokat.

| — | A korszerűsítést végző gazdasági szereplőknek biztosítaniuk kell, hogy az épületkorszerűsítéshez használt azon épületelemek és -anyagok, amelyekkel az épületben lakók érintkezésbe kerülhetnek, az anyagok vagy épületelemek m3-ére vetítve 0,06 mg-nál kevesebb formaldehidet, valamint 0,001 mg-nál kevesebb 1A és 1B kategóriájú rákkeltő illékony szerves vegyületeket bocsássanak ki a CEN/TS 16516 és az ISO 16000-3 vagy más hasonló szabványosított vizsgálati feltételek mellett és meghatározási módszer szerint végzett vizsgálat során. |
| --- | --- |

—

A korszerűsítést végző gazdasági szereplőknek biztosítaniuk kell, hogy az épületkorszerűsítéshez használt azon épületelemek és -anyagok, amelyekkel az épületben lakók érintkezésbe kerülhetnek, az anyagok vagy épületelemek m3-ére vetítve 0,06 mg-nál kevesebb formaldehidet, valamint 0,001 mg-nál kevesebb 1A és 1B kategóriájú rákkeltő illékony szerves vegyületeket bocsássanak ki a CEN/TS 16516 és az ISO 16000-3 vagy más hasonló szabványosított vizsgálati feltételek mellett és meghatározási módszer szerint végzett vizsgálat során.

| — | A korszerűsítési munkálatok során intézkedéseket fognak hozni a zaj-, por- és szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalán leírtak szerint. |
| --- | --- |

—

A korszerűsítési munkálatok során intézkedéseket fognak hozni a zaj-, por- és szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalán leírtak szerint.

2. példa: Hulladékkezelés (építési és bontási hulladék feldolgozása)

Az intézkedés leírása

Ez az intézkedés az építési és bontási hulladék újrafeldolgozására szolgáló létesítmények építését támogató beruházás. Konkrétabban a létesítmények szétválogatják és feldolgozzák az elkülönítetten gyűjtött, nem veszélyes és szilárd hulladékáramokat, beleértve a helyreállítási és rezilienciaépítési terv épületkorszerűsítési komponenséből származó hulladékáramokat is. A létesítmények a nem veszélyes, szilárd hulladékot mechanikus átalakítási folyamat révén másodlagos nyersanyaggá dolgozzák fel. Az intézkedés célja az elkülönítetten gyűjtött, nem veszélyes, szilárd feldolgozott hulladék tömege több mint 50 %-ának olyan másodlagos nyersanyagokká való átalakítása, amelyek alkalmasak elsődleges építőanyagok helyettesítésére.

A DNSH-ellenőrzőlista 1. része

| Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik írja elő az intézkedés érdemi DNSH-értékelését. | Igen | Nem | A „Nem” választ alátámasztó indokolás |
| --- | --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése | | X | Az intézkedés 100 %-os éghajlatváltozási együtthatóval támogatható a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet mellékletében szereplő 045bis. beavatkozási terület alapján, mivel az újrafeldolgozó létesítmények támogatásának feltétele a technikai előírások értelmében az 50 %-os átalakítási hatásfok elérése. Az intézkedés célkitűzése és a beavatkozási terület jellege közvetlenül támogatja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás célkitűzését. |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás | X | | |
| A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme | | X | Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Nem azonosítottak a vízminőség megőrzéséhez és a vízhiányhoz kapcsolódó környezetkárosodási kockázatokat. A 2011/92/EU irányelvvel összhangban a környezeti hatásvizsgálati eljárás átvilágítási szakasza arra a következtetésre jutott, hogy nem várható jelentős hatás. Az építési és bontási hulladék feldolgozást megelőző tárolására szolgáló helyet le kell fedni és a vízbeszivárgást a helyszínen kezelni kell annak elkerülése érdekében, hogy eső esetén a kezelt hulladékból szennyező anyagok mosódjanak ki a helyi víztartó rétegbe. |
| A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is | | X | Az intézkedés 100 %-os környezetvédelmi együtthatóval támogatható a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet mellékletében szereplő 045bis. beavatkozási terület alapján, mivel az újrafeldolgozó létesítmények támogatásának feltétele a technikai előírások értelmében az 50 %-os átalakítási hatásfok elérése. Az intézkedés célkitűzése és a beavatkozási terület jellege közvetlenül támogatja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás célkitűzését. Az intézkedés összhangban van a [nemzeti/regionális/helyi] hulladékgazdálkodási tervvel. |
| A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése | | X | Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. A 2011/92/EU irányelvvel összhangban a környezeti hatásvizsgálati eljárás átvilágítási szakasza arra a következtetésre jutott, hogy az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Az intézkedés által támogatott létesítmények a hulladékkezeléssel foglalkozó iparágra vonatkozó elérhető legjobb technológiákról szóló referenciadokumentumban (BREF) leírt elérhető legjobb technológiákat alkalmazzák. Az építési munkálatok során a zaj-, por- és szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése érdekében hozott intézkedések leírása a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalán található. |
| A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása | | X | Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. A műveletre nem a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében kerül sor (így például nem a védett területek Natura 2000 hálózatához tartozó területeken, az UNESCO világörökségi helyszínein és a biológiai sokféleség szempontjából kulcsfontosságú területeken, valamint más védett területeken). A 2011/92/EU és a 92/43/EGK irányelvvel összhangban a környezeti hatásvizsgálati eljárás átvilágítási szakasza arra a következtetésre jutott, hogy nem várható jelentős hatás. |

Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik írja elő az intézkedés érdemi DNSH-értékelését.

Igen

Nem

A „Nem” választ alátámasztó indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése

X

Az intézkedés 100 %-os éghajlatváltozási együtthatóval támogatható a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet mellékletében szereplő 045bis. beavatkozási terület alapján, mivel az újrafeldolgozó létesítmények támogatásának feltétele a technikai előírások értelmében az 50 %-os átalakítási hatásfok elérése. Az intézkedés célkitűzése és a beavatkozási terület jellege közvetlenül támogatja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás célkitűzését.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

X

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

X

Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Nem azonosítottak a vízminőség megőrzéséhez és a vízhiányhoz kapcsolódó környezetkárosodási kockázatokat. A 2011/92/EU irányelvvel összhangban a környezeti hatásvizsgálati eljárás átvilágítási szakasza arra a következtetésre jutott, hogy nem várható jelentős hatás. Az építési és bontási hulladék feldolgozást megelőző tárolására szolgáló helyet le kell fedni és a vízbeszivárgást a helyszínen kezelni kell annak elkerülése érdekében, hogy eső esetén a kezelt hulladékból szennyező anyagok mosódjanak ki a helyi víztartó rétegbe.

A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is

X

Az intézkedés 100 %-os környezetvédelmi együtthatóval támogatható a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet mellékletében szereplő 045bis. beavatkozási terület alapján, mivel az újrafeldolgozó létesítmények támogatásának feltétele a technikai előírások értelmében az 50 %-os átalakítási hatásfok elérése. Az intézkedés célkitűzése és a beavatkozási terület jellege közvetlenül támogatja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás célkitűzését. Az intézkedés összhangban van a [nemzeti/regionális/helyi] hulladékgazdálkodási tervvel.

A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése

X

Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. A 2011/92/EU irányelvvel összhangban a környezeti hatásvizsgálati eljárás átvilágítási szakasza arra a következtetésre jutott, hogy az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Az intézkedés által támogatott létesítmények a hulladékkezeléssel foglalkozó iparágra vonatkozó elérhető legjobb technológiákról szóló referenciadokumentumban (BREF) leírt elérhető legjobb technológiákat alkalmazzák. Az építési munkálatok során a zaj-, por- és szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése érdekében hozott intézkedések leírása a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalán található.

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

X

Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. A műveletre nem a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében kerül sor (így például nem a védett területek Natura 2000 hálózatához tartozó területeken, az UNESCO világörökségi helyszínein és a biológiai sokféleség szempontjából kulcsfontosságú területeken, valamint más védett területeken). A 2011/92/EU és a 92/43/EGK irányelvvel összhangban a környezeti hatásvizsgálati eljárás átvilágítási szakasza arra a következtetésre jutott, hogy nem várható jelentős hatás.

A DNSH-ellenőrzőlista 2. része

| Kérdések | Nem | Érdemi indokolás |
| --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: Várható-e, hogy az intézkedés a jelenlegi éghajlatra és a várható jövőbeli éghajlatra, magára az intézkedésre, vagy az emberekre, a természetre vagy az eszközökre gyakorolt káros hatás fokozódását eredményezi? | X | Mivel az intézkedés két, árvízveszélyes területek közelében épülő létesítményre vonatkozik, és a létesítmények várható élettartama meghaladja a 10 évet, alapos éghajlati kockázat- és sebezhetőségi értékelést végeztek a létesítmények várható élettartamához igazodó, nagy felbontású, legkorszerűbb éghajlati előrejelzések alapján. Az értékelés következtetéseit figyelembe vették az intézkedés kialakításánál (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).
  Ezen túlmenően az intézkedés előírja a gazdasági szereplők számára, hogy dolgozzanak ki tervet az újrafeldolgozó létesítményeket érintő lényeges fizikai éghajlati kockázatok csökkentését célzó alkalmazkodási megoldások végrehajtására (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát). A kötelezettség azt is magában foglalja, hogy az alkalmazkodási megoldások ne befolyásolják hátrányosan a más embereket, természetet, eszközöket és más gazdasági tevékenységeket érintő alkalmazkodási erőfeszítéseket vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni rezilienciájuk szintjét, és összhangban legyenek a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási erőfeszítésekkel. |

Kérdések

Nem

Érdemi indokolás

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: Várható-e, hogy az intézkedés a jelenlegi éghajlatra és a várható jövőbeli éghajlatra, magára az intézkedésre, vagy az emberekre, a természetre vagy az eszközökre gyakorolt káros hatás fokozódását eredményezi?

X

Mivel az intézkedés két, árvízveszélyes területek közelében épülő létesítményre vonatkozik, és a létesítmények várható élettartama meghaladja a 10 évet, alapos éghajlati kockázat- és sebezhetőségi értékelést végeztek a létesítmények várható élettartamához igazodó, nagy felbontású, legkorszerűbb éghajlati előrejelzések alapján. Az értékelés következtetéseit figyelembe vették az intézkedés kialakításánál (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

Ezen túlmenően az intézkedés előírja a gazdasági szereplők számára, hogy dolgozzanak ki tervet az újrafeldolgozó létesítményeket érintő lényeges fizikai éghajlati kockázatok csökkentését célzó alkalmazkodási megoldások végrehajtására (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát). A kötelezettség azt is magában foglalja, hogy az alkalmazkodási megoldások ne befolyásolják hátrányosan a más embereket, természetet, eszközöket és más gazdasági tevékenységeket érintő alkalmazkodási erőfeszítéseket vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni rezilienciájuk szintjét, és összhangban legyenek a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási erőfeszítésekkel.

3. példa: Hulladékégető (példa a DNSH-elvnek való meg nem felelésre)

Az intézkedés leírása

Ez az intézkedés új hulladékégetők építését támogató beruházás az országban meglévő kapacitás növelése érdekében. Az intézkedés célja a nem veszélyes települési szilárd hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének csökkentése és a hulladékégetéssel történtő energiatermelés (hulladék energetikai hasznosítása).

A DNSH-ellenőrzőlista 1. része

| Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik esetében szükséges az intézkedés érdemi DNSH-értékelése. | Igen | Nem | A „Nem” választ alátámasztó indokolás |
| --- | --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése | X | | |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás | X | | |
| A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme | | X | Ebben a konkrét esetben az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Bizonyított, hogy az intézkedés a víz-keretirányelv (2000/60/EK) értelmében nem jár a vízminőség megőrzésével és a vízhiánnyal kapcsolatos környezetkárosodási kockázatokkal. A 2011/92/EU irányelvvel összhangban a környezeti hatásvizsgálati eljárás átvilágítási szakasza arra a következtetésre jutott, hogy nem várható jelentős hatás. |
| A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is | X | | |
| A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése | X | | |
| A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása | X | | |

Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik esetében szükséges az intézkedés érdemi DNSH-értékelése.

Igen

Nem

A „Nem” választ alátámasztó indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése

X

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

X

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

X

Ebben a konkrét esetben az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Bizonyított, hogy az intézkedés a víz-keretirányelv (2000/60/EK) értelmében nem jár a vízminőség megőrzésével és a vízhiánnyal kapcsolatos környezetkárosodási kockázatokkal. A 2011/92/EU irányelvvel összhangban a környezeti hatásvizsgálati eljárás átvilágítási szakasza arra a következtetésre jutott, hogy nem várható jelentős hatás.

A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is

X

A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése

X

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

X

A DNSH-ellenőrzőlista 2. része

| Kérdések | Nem | Érdemi indokolás |
| --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez? | X | Az intézkedés által támogatott létesítmények célja a fosszilis eredetű CO2-kibocsátás minimalizálása. Ezt azáltal biztosítják, hogy csak biomasszából származó anyagokat égetnek (azaz fosszilis anyagokat nem). Ezt alátámasztották (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát), és beépítették az Y komponenshez kapcsolódó megfelelő célokba.
  Az egyes létesítmények ÜHG-kibocsátásának szivárgására és különösen a kezelendő, tárolt hulladékból származó szivárgásra vonatkozóan nyomonkövetési terv áll rendelkezésre, amelyet a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalán szereplő intézkedés kialakítása tükröz. |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: Várható-e, hogy az intézkedés a jelenlegi éghajlatra és a várható jövőbeli éghajlatra, magára az intézkedésre, vagy az emberekre, a természetre vagy az eszközökre gyakorolt káros hatás fokozódását eredményezi? | X | Mivel az intézkedés keretében támogatni szándékozott három hulladékégető mű földcsuszamlásnak kitett területeken található, és a létesítmények várható élettartama 25–30 év, alapos éghajlati kockázat- és sebezhetőségi értékelést végeztek a létesítmények várható élettartamához igazodó, nagy felbontású, legkorszerűbb éghajlati előrejelzések alapján. Az értékelés következtetéseit figyelembe vették az intézkedés kialakításánál (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).
  Ezen túlmenően az intézkedés előírja a gazdasági szereplők számára, hogy dolgozzanak ki tervet a hulladékégetőket érintő lényeges fizikai éghajlati kockázatok csökkentését célzó alkalmazkodási megoldások végrehajtására (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát). A kötelezettség továbbá azt is magában foglalja, hogy az alkalmazkodási megoldások ne befolyásolják hátrányosan a más embereket, természetet, eszközöket és más gazdasági tevékenységeket érintő alkalmazkodási erőfeszítéseket vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni rezilienciájuk szintjét, és összhangban legyenek a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási erőfeszítésekkel. |
| Átállás a körforgásos gazdaságra, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék újrafeldolgozását is: Várható-e, hogy az intézkedés:






  i. | a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladék égetésének kivételével; vagy |

Kérdések

Nem

Érdemi indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez?

X

Az intézkedés által támogatott létesítmények célja a fosszilis eredetű CO2-kibocsátás minimalizálása. Ezt azáltal biztosítják, hogy csak biomasszából származó anyagokat égetnek (azaz fosszilis anyagokat nem). Ezt alátámasztották (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát), és beépítették az Y komponenshez kapcsolódó megfelelő célokba.

Az egyes létesítmények ÜHG-kibocsátásának szivárgására és különösen a kezelendő, tárolt hulladékból származó szivárgásra vonatkozóan nyomonkövetési terv áll rendelkezésre, amelyet a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalán szereplő intézkedés kialakítása tükröz.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: Várható-e, hogy az intézkedés a jelenlegi éghajlatra és a várható jövőbeli éghajlatra, magára az intézkedésre, vagy az emberekre, a természetre vagy az eszközökre gyakorolt káros hatás fokozódását eredményezi?

X

Mivel az intézkedés keretében támogatni szándékozott három hulladékégető mű földcsuszamlásnak kitett területeken található, és a létesítmények várható élettartama 25–30 év, alapos éghajlati kockázat- és sebezhetőségi értékelést végeztek a létesítmények várható élettartamához igazodó, nagy felbontású, legkorszerűbb éghajlati előrejelzések alapján. Az értékelés következtetéseit figyelembe vették az intézkedés kialakításánál (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

Ezen túlmenően az intézkedés előírja a gazdasági szereplők számára, hogy dolgozzanak ki tervet a hulladékégetőket érintő lényeges fizikai éghajlati kockázatok csökkentését célzó alkalmazkodási megoldások végrehajtására (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát). A kötelezettség továbbá azt is magában foglalja, hogy az alkalmazkodási megoldások ne befolyásolják hátrányosan a más embereket, természetet, eszközöket és más gazdasági tevékenységeket érintő alkalmazkodási erőfeszítéseket vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni rezilienciájuk szintjét, és összhangban legyenek a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási erőfeszítésekkel.

Átállás a körforgásos gazdaságra, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék újrafeldolgozását is: Várható-e, hogy az intézkedés:

i.

a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladék égetésének kivételével; vagy

| ii. | jelentős hatékonysági veszteségeket eredményez valamilyen természeti erőforrás közvetlen vagy közvetett felhasználása tekintetében életciklusának bármely szakaszában, amelyeket nem minimalizálnak megfelelő intézkedések; vagy |
| --- | --- |

ii.

jelentős hatékonysági veszteségeket eredményez valamilyen természeti erőforrás közvetlen vagy közvetett felhasználása tekintetében életciklusának bármely szakaszában, amelyeket nem minimalizálnak megfelelő intézkedések; vagy

| iii. | jelentős és hosszú távú kárt okoz a környezetben a körforgásos gazdaság szempontjából? |
| --- | --- |

iii.

jelentős és hosszú távú kárt okoz a környezetben a körforgásos gazdaság szempontjából?

Példa a DNSH-elvnek való meg nem felelésre

Míg ez az intézkedés többek között az éghető, nem újrahasznosítható hulladék hulladéklerakókból való elterelésére irányul, a Bizottság valószínűleg úgy vélné, hogy ez az intézkedés „a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi, kivéve a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladékok elégetését”, a következő okok miatt.

Új hulladékégetőknek az ország meglévő hulladékégető kapacitása növelése céljából történő megépítése jelentősen növelné az olyan hulladékok égetését, amelyek nem tartoznak a nem újrahasznosítható veszélyes hulladékok kategóriájába. Ezért közvetlenül sérti a taxonómiai rendelet 17. cikke (1) bekezdése d) pontjának ii. alpontját („A környezeti célkitűzések jelentős megsértése”).

Az intézkedés akadályozza a nagyobb környezeti teljesítményű, alacsony környezeti hatású alternatívák kifejlesztését és alkalmazását (pl. újrafelhasználás, újrafeldolgozás), és a nagy környezeti hatású eszközöktől való függést eredményezhet, figyelembe véve élettartamukat és kapacitásukat. Jelentős mennyiségű nem veszélyes hulladékot (újrafeldolgozhatót és nem újrafeldolgozhatót egyaránt) lehet alapanyagként felhasználni, ami az újrafeldolgozható hulladék tekintetében akadályozza a hulladékhierarchiában előrébb sorolt kezelést, beleértve az újrafeldolgozást is. Ez aláásná a nemzeti/regionális szintű és a hulladékokról szóló módosított keretirányelvvel összhangban elfogadott nemzeti/regionális/helyi hulladékgazdálkodási tervben meghatározott újrafeldolgozási célok elérését.

A szennyezés megelőzése és csökkentése: Várható-e, hogy az intézkedés szennyező anyagok levegőbe, vízbe vagy talajba történő kibocsátásának jelentős növekedését eredményezi?

X

Az intézkedés előírja a támogatott létesítmények számára, hogy alkalmazzák a hulladékégetésre vonatkozó legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetésekben ((EU) 2019/2010 bizottsági végrehajtási határozat) meghatározott elérhető legjobb technikákat. Ezt az intézkedés kialakítása biztosítja (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

Az intézkedés által támogatott létesítmények rendelkeznek a vonatkozó környezetvédelmi engedéllyel, és az intézkedés kiterjed a környezeti hatások mérséklésére és nyomon követésére, ami a zaj, a por és más szennyező anyagok szintjének csökkentése és ellenőrzése érdekében az építési, karbantartási és üzemeltetési munkálatok során tett intézkedéseken alapul (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása: Várható-e, hogy az intézkedés:

| i. | jelentős káros hatást gyakorol az ökoszisztémák jó állapotára és rezilienciájára; vagy |
| --- | --- |

i.

jelentős káros hatást gyakorol az ökoszisztémák jó állapotára és rezilienciájára; vagy

| ii. | káros az élőhelyek és a fajok – többek között az uniós érdekeltségű élőhelyek és fajok – védettségi helyzetére? |
| --- | --- |

ii.

káros az élőhelyek és a fajok – többek között az uniós érdekeltségű élőhelyek és fajok – védettségi helyzetére?

X

A 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) vagy átvilágítást végeztek, és a környezet védelméhez szükséges mérséklési intézkedéseket végrehajtották / végrehajtják és azok megjelennek az Y komponens X intézkedésének mérföldköveiben és céljaiban (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

A hulladékégetők nem a biológiai sokféleség szempontjából érzékeny területeken vagy azok közelében fognak elhelyezkedni (így például nem helyezkedhetnek el a védett területek Natura 2000 hálózatához tartozó területeken, az UNESCO világörökségi helyszínein és a biológiai sokféleség szempontjából kulcsfontosságú területeken, valamint más védett területeken).

4. példa: Közlekedési infrastruktúra (közutak)

Az intézkedés leírása

Ez az intézkedés két alintézkedést érintő beruházásokból állna:

| — | A TEN-T törzshálózat részét képező új autópálya építése, amelynek célja i. egy tagállam távoli területének az ország többi részével való jobb összekapcsolása és ii. a közúti közlekedésbiztonság javítása. |
| --- | --- |

—

A TEN-T törzshálózat részét képező új autópálya építése, amelynek célja i. egy tagállam távoli területének az ország többi részével való jobb összekapcsolása és ii. a közúti közlekedésbiztonság javítása.

| — | Elektromos töltőállomás (tíz járművenként egy töltőállomás) és hidrogéntöltő állomások (X km-enként egy töltőállomás) építése az új autópálya mentén. |
| --- | --- |

—

Elektromos töltőállomás (tíz járművenként egy töltőállomás) és hidrogéntöltő állomások (X km-enként egy töltőállomás) építése az új autópálya mentén.

A DNSH-ellenőrzőlista 1. része

| Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik esetében szükséges az intézkedés érdemi DNSH-értékelése. | Igen | Nem | A „Nem” választ alátámasztó indokolás |
| --- | --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése | Az új autópálya megépítése | X | | |
| Elektromos töltő- és üzemanyagtöltő infrastruktúra kiépítése | | X | Ez az alintézkedés a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet mellékletében szereplő 077. beavatkozási terület alapján támogatható, 100%-os éghajlatváltozási együtthatóval.
  Továbbá az elektromos töltő- és hidrogéntöltő infrastruktúra (amely elektrolizátorok által előállított zöld hidrogénen fog alapulni) előmozdítja a villamosítást, és így a ténylegesen klímasemleges gazdaságra való átálláshoz szükséges beruházásnak tekinthető. A megújulóenergia-termelési kapacitás nemzeti szintű bővítésének indoklása és bizonyítéka az X. komponensnél, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Y-Z oldalain található. |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás | X | | |
| A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme | X | | |
| A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is | X | | |
| A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése | X | | |
| A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása | X | | |

Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik esetében szükséges az intézkedés érdemi DNSH-értékelése.

Igen

Nem

A „Nem” választ alátámasztó indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése

Az új autópálya megépítése

X

Elektromos töltő- és üzemanyagtöltő infrastruktúra kiépítése

X

Ez az alintézkedés a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet mellékletében szereplő 077. beavatkozási terület alapján támogatható, 100%-os éghajlatváltozási együtthatóval.

Továbbá az elektromos töltő- és hidrogéntöltő infrastruktúra (amely elektrolizátorok által előállított zöld hidrogénen fog alapulni) előmozdítja a villamosítást, és így a ténylegesen klímasemleges gazdaságra való átálláshoz szükséges beruházásnak tekinthető. A megújulóenergia-termelési kapacitás nemzeti szintű bővítésének indoklása és bizonyítéka az X. komponensnél, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Y-Z oldalain található.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

X

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

X

A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is

X

A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése

X

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

X

A DNSH-ellenőrzőlista 2. része

| Kérdések | Nem | Érdemi indokolás |
| --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez? | X | (Csak az új autópálya építésére vonatkozó alintézkedés tekintetében:)

  Az intézkedés várhatóan nem eredményez jelentős ÜHG-kibocsátást, mivel az új autópálya egy olyan átfogó közlekedési terv (1) részét képezi, amelynek célja a 2030-ra és 2050-re kitűzött éghajlatvédelmi célokkal összhangban a közlekedés dekarbonizációja. Ez különösen a következő kísérő intézkedéseknek tudható be:






  — | az útépítési beruházás összekapcsolása az elektromos töltő- és hidrogéntöltő infrastruktúrával; |

Kérdések

Nem

Érdemi indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez?

X

(Csak az új autópálya építésére vonatkozó alintézkedés tekintetében:)

Az intézkedés várhatóan nem eredményez jelentős ÜHG-kibocsátást, mivel az új autópálya egy olyan átfogó közlekedési terv (1) részét képezi, amelynek célja a 2030-ra és 2050-re kitűzött éghajlatvédelmi célokkal összhangban a közlekedés dekarbonizációja. Ez különösen a következő kísérő intézkedéseknek tudható be:

—

az útépítési beruházás összekapcsolása az elektromos töltő- és hidrogéntöltő infrastruktúrával;

| — | e komponens X. reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely úthasználati díjat vezet be ezen útra és más utakra; |
| --- | --- |

—

e komponens X. reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely úthasználati díjat vezet be ezen útra és más utakra;

| — | e komponens Y reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely növeli a hagyományos üzemanyagok adóterhét; |
| --- | --- |

—

e komponens Y reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely növeli a hagyományos üzemanyagok adóterhét;

| — | e komponens Z reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely ösztönzi a kibocsátásmentes járművek beszerzését; |
| --- | --- |

—

e komponens Z reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely ösztönzi a kibocsátásmentes járművek beszerzését;

| — | valamint e komponens XX. és XY. intézkedése (Y-Z. oldal), amelyek támogatják a vasúti és/vagy belvízi közlekedésre való modális váltást. |
| --- | --- |

—

valamint e komponens XX. és XY. intézkedése (Y-Z. oldal), amelyek támogatják a vasúti és/vagy belvízi közlekedésre való modális váltást.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: Várható-e, hogy az intézkedés a jelenlegi éghajlatra és a várható jövőbeli éghajlatra, magára az intézkedésre, vagy az emberekre, a természetre vagy az eszközökre gyakorolt káros hatás fokozódását eredményezi?

X

Mivel az intézkedés egy út és a kapcsolódó elektromos töltő- és üzemanyagtöltő infrastruktúra hőstressznek és hőingadozásnak kitett területeken történő megépítésére vonatkozik, és az eszközök várható élettartama meghaladja a 10 évet, éghajlati kockázat- és sebezhetőségi értékelést végeztek a létesítmények várható élettartamához igazodó éghajlati előrejelzések alapján. Ennek keretében árvízkockázat-elemzést végeztek, és két olyan útszakaszt azonosítottak, ahol egyedi alkalmazkodási megoldást kell megvalósítani. Különös figyelmet fordítottak az érzékeny elemekre, például a hidakra és alagutakra. Az értékelés következtetéseit figyelembe vették az intézkedés kialakításánál (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

Ezen túlmenően az intézkedés előírja a gazdasági szereplők számára, hogy dolgozzanak ki tervet az utat és a kapcsolódó elektromos töltő és üzemanyagtöltő infrastruktúrát érintő lényeges fizikai éghajlati kockázatok csökkentését célzó alkalmazkodási megoldások végrehajtására (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát). A kötelezettség azt is magában foglalja, hogy az alkalmazkodási megoldások ne befolyásolják hátrányosan a más embereket, természetet, eszközöket és más gazdasági tevékenységeket érintő alkalmazkodási erőfeszítéseket vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos fizikai kockázatokkal szembeni rezilienciájuk szintjét, és összhangban legyenek a helyi, ágazati, regionális vagy nemzeti alkalmazkodási erőfeszítésekkel.

A víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme: Várható-e, hogy az intézkedés káros:

| i. | a víztestek – beleértve a felszíni és a felszín alatti víztesteket is – jó állapotára, vagy jó ökológiai potenciáljára; vagy |
| --- | --- |

i.

a víztestek – beleértve a felszíni és a felszín alatti víztesteket is – jó állapotára, vagy jó ökológiai potenciáljára; vagy

| ii. | a tengeri vizek jó környezeti állapotára? |
| --- | --- |

ii.

a tengeri vizek jó környezeti állapotára?

X

A 2011/92/EU irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot (KHV) végeztek az útépítésre és a kapcsolódó töltő- és üzemanyagtöltő infrastruktúra kiépítésére vonatkozóan. A környezet védelméhez szükséges mérséklési lépéseket végre fogják hajtani, és ezeket a lépéseket figyelembe vették az intézkedés kialakításánál (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát). A környezeti hatásvizsgálat a 2000/60/EK irányelvvel összhangban magában foglalta a vízre gyakorolt hatás értékelését, és az intézkedés kialakítása során kezelték az azonosított kockázatokat (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

A vízminőség megőrzésével és a vízhiány elkerülésével kapcsolatos környezetkárosodási kockázatok azonosítása és kezelése a 2000/60/EK irányelv (víz-keretirányelv) követelményeivel, valamint a potenciálisan érintett víztestre vagy víztestekre vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervvel összhangban történik a releváns érdekeltekkel konzultálva (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

Átállás a körforgásos gazdaságra, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék újrafeldolgozását is: Várható-e, hogy az intézkedés:

| i. | a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladék égetésének kivételével; vagy |
| --- | --- |

i.

a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladék égetésének kivételével; vagy

| ii. | jelentős hatékonysági veszteségeket eredményez valamilyen természeti erőforrás közvetlen vagy közvetett felhasználása tekintetében életciklusának bármely szakaszában, amelyeket nem minimalizálnak megfelelő intézkedések; vagy |
| --- | --- |

ii.

jelentős hatékonysági veszteségeket eredményez valamilyen természeti erőforrás közvetlen vagy közvetett felhasználása tekintetében életciklusának bármely szakaszában, amelyeket nem minimalizálnak megfelelő intézkedések; vagy

| iii. | jelentős és hosszú távú kárt okoz a környezetben a körforgásos gazdaság szempontjából? |
| --- | --- |

iii.

jelentős és hosszú távú kárt okoz a környezetben a körforgásos gazdaság szempontjából?

X

Az intézkedés előírja az útépítést végző gazdasági szereplők számára annak biztosítását, hogy az útépítésből és a kapcsolódó töltő- és üzemanyagtöltő infrastruktúra építéséből származó, az építési területen keletkező nem veszélyes építési és bontási hulladék (kivéve a 2000/532/EK bizottsági határozattal létrehozott európai hulladékjegyzék 17 05 04 kategóriájában meghatározott, természetesen előforduló anyagokat) legalább 70 tömegszázalékát a hulladékhierarchiával és az építési és bontási hulladék kezelésére vonatkozó uniós protokollal összhangban készítsék elő újrahasználatra, újrafeldolgozásra és egyéb anyaghasznosításra, beleértve a más anyagok helyettesítésére szolgáló hulladékfeltöltési műveleteket.

A gazdasági szereplők az építési és bontási hulladék kezelésére vonatkozó uniós protokollal összhangban az elérhető legjobb technikákat alkalmazva korlátozni fogják az építés során keletkező hulladék mennyiségét, és az építési hulladék tekintetében rendelkezésre álló válogatási rendszereket használva az anyagok szelektív eltávolításával elő fogják segíteni az újrahasználatot és a magas színvonalú újrafeldolgozást.

A szennyezés megelőzése és csökkentése: Várható-e, hogy az intézkedés szennyező anyagok levegőbe, vízbe vagy talajba történő kibocsátásának jelentős növekedését eredményezi?

X

Az intézkedés várhatóan nem eredményezi a szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának jelentős növekedését, mivel az átfogó közlekedési terv részét képezi, és összhangban van a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programmal. Ez különösen a következő kísérő intézkedéseknek tudható be:

| — | az útépítési beruházás összekapcsolása az elektromos töltő- és hidrogéntöltő infrastruktúrával; |
| --- | --- |

—

az útépítési beruházás összekapcsolása az elektromos töltő- és hidrogéntöltő infrastruktúrával;

| — | e komponens X. reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely úthasználati díjat vezet be ezen útra és más utakra; |
| --- | --- |

—

e komponens X. reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely úthasználati díjat vezet be ezen útra és más utakra;

| — | e komponens Y reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely növeli a hagyományos üzemanyagok adóterhét; |
| --- | --- |

—

e komponens Y reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely növeli a hagyományos üzemanyagok adóterhét;

| — | e komponens Z reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely ösztönzi a kibocsátásmentes járművek beszerzését; |
| --- | --- |

—

e komponens Z reformintézkedése (Y-Z. oldal), amely ösztönzi a kibocsátásmentes járművek beszerzését;

| — | valamint e komponens XX. és XY. intézkedése (Y-Z. oldal), amelyek támogatják a vasúti vagy belvízi közlekedésre való modális váltást. |
| --- | --- |

—

valamint e komponens XX. és XY. intézkedése (Y-Z. oldal), amelyek támogatják a vasúti vagy belvízi közlekedésre való modális váltást.

Emellett az úthasználatból és a kapcsolódó elektromos töltő- és üzemanyagtöltő infrastruktúra használatából eredő zajt és rezgéseket a 2002/49/EK irányelvnek megfelelő zajvédő falak telepítésével enyhítik.

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása: Várható-e, hogy az intézkedés:

| i. | jelentős káros hatást gyakorol az ökoszisztémák jó állapotára és rezilienciájára; vagy |
| --- | --- |

i.

jelentős káros hatást gyakorol az ökoszisztémák jó állapotára és rezilienciájára; vagy

| ii. | káros az élőhelyek és a fajok – többek között az uniós érdekeltségű élőhelyek és fajok – védettségi helyzetére? |
| --- | --- |

ii.

káros az élőhelyek és a fajok – többek között az uniós érdekeltségű élőhelyek és fajok – védettségi helyzetére?

X

A 2011/92/EU irányelvvel és a 92/43/EGK irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot végeztek az útépítésre és a kapcsolódó töltő- és üzemanyagtöltő infrastruktúra kiépítésére vonatkozóan. A földterületek elaprózódásának és degradációjának csökkentéséhez szükséges mérséklési lépések, különösen a zöld folyosók és más élőhely-folytonossági intézkedések, valamint a 92/43/EGK irányelv IV. mellékletében felsorolt védett állatfajokhoz kapcsolódó lépések, az elfogadott természetmegőrzési célkitűzéseken alapulnak, és azokat végrehajtották, az intézkedést pedig ezek figyelembevételével alakították ki (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

5. példa: Autó-leselejtezési programok (példa a DNSH-elvnek való meg nem felelésre)

Az intézkedés leírása

Ez az intézkedés olyan selejtezési program, amely a jelenleg használt belső égésű motoros gépjárműveket hatékonyabb, de szintén belső égésű (azaz dízel vagy benzin elégetésével üzemelő) motorokkal meghajtott gépjárművekkel váltja fel. Az ösztönző a leselejtezett és a beszerzett autókra vonatkozó egységes támogatás formáját ölti, de összetettebb formája is lehet (adólevonás).

Az intézkedés célja, hogy a régebbi, szennyezőbb járműveket újabb, tehát kevésbé szennyező járművekkel váltsa fel. E példa alkalmazásában feltételezzük, hogy ez a program csak egy generációváltást jelent ugyanazon technológián belül (mint például az egymást követő szintű EURO kibocsátási szabványok esetében).

A DNSH-ellenőrzőlista 1. része

| Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik esetében szükséges az intézkedés érdemi DNSH-értékelése. | Igen | Nem | A „Nem” választ alátámasztó indokolás |
| --- | --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése | X | | |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás | | X | Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. |
| A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme | | X | Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. |
| A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is | X | | |
| A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése | X | | |
| A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása | | X | Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. |

Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik esetében szükséges az intézkedés érdemi DNSH-értékelése.

Igen

Nem

A „Nem” választ alátámasztó indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése

X

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

X

Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre.

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

X

Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre.

A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is

X

A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése

X

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

X

Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre.

A DNSH-ellenőrzőlista 2. része

| Kérdések | Nem | Érdemi indokolás |
| --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez? | Példa a DNSH-elvnek való meg nem felelésre | A belső égésű motorral felszerelt gépkocsik CO2-t, (továbbá légszennyező részecskéket, NO-t, illékony szerves vegyületeket és különféle egyéb veszélyes légszennyező anyagokat, többek között benzolt) bocsátanak ki. Ami az éghajlatváltozás mérséklését illeti, az új gépkocsik beszerzése (a régiek helyett) csökkentené a kibocsátást, de még mindig jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátást eredményezne. (Az EU-ban és Izlandon nyilvántartásba vett új személygépkocsik laboratóriumi vizsgálatok során mért átlagos CO2-kibocsátása 2018-ban 120,8 g CO2/km volt).
  A Bizottság valószínűleg elutasítaná azt az érvet, hogy az új generációs dízel- vagy benzinüzemű autók az ágazatban rendelkezésre álló legjobb alternatívát képviselik és ezért a beruházás nem sérti a DNSH-elvet. Az elektromos autók jobb elérhető alternatívát jelentenek, amely az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából jobb környezeti teljesítménnyel (a teljes életciklusra vetítve alacsonyabb kibocsátási szinttel) rendelkezik az ágazatban.
  Ezért a Bizottság valószínűleg úgy ítélné meg, hogy a selejtezési program jelentős károkat okozna az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából. |
| Körforgásos gazdaság és hulladékgazdálkodás: Várható-e, hogy az intézkedés:






  i. | a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladék égetésének kivételével; vagy |

Kérdések

Nem

Érdemi indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése: Várható-e, hogy az intézkedés jelentős ÜHG-kibocsátást eredményez?

Példa a DNSH-elvnek való meg nem felelésre

A belső égésű motorral felszerelt gépkocsik CO2-t, (továbbá légszennyező részecskéket, NO-t, illékony szerves vegyületeket és különféle egyéb veszélyes légszennyező anyagokat, többek között benzolt) bocsátanak ki. Ami az éghajlatváltozás mérséklését illeti, az új gépkocsik beszerzése (a régiek helyett) csökkentené a kibocsátást, de még mindig jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátást eredményezne. (Az EU-ban és Izlandon nyilvántartásba vett új személygépkocsik laboratóriumi vizsgálatok során mért átlagos CO2-kibocsátása 2018-ban 120,8 g CO2/km volt).

A Bizottság valószínűleg elutasítaná azt az érvet, hogy az új generációs dízel- vagy benzinüzemű autók az ágazatban rendelkezésre álló legjobb alternatívát képviselik és ezért a beruházás nem sérti a DNSH-elvet. Az elektromos autók jobb elérhető alternatívát jelentenek, amely az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából jobb környezeti teljesítménnyel (a teljes életciklusra vetítve alacsonyabb kibocsátási szinttel) rendelkezik az ágazatban.

Ezért a Bizottság valószínűleg úgy ítélné meg, hogy a selejtezési program jelentős károkat okozna az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából.

Körforgásos gazdaság és hulladékgazdálkodás: Várható-e, hogy az intézkedés:

i.

a hulladékképződés, -égetés vagy -ártalmatlanítás jelentős növekedését eredményezi a nem újrafeldolgozható veszélyes hulladék égetésének kivételével; vagy

| ii. | jelentős hatékonysági veszteségeket eredményez valamilyen természeti erőforrás közvetlen vagy közvetett felhasználása tekintetében életciklusának bármely szakaszában, amelyeket nem minimalizálnak megfelelő intézkedések; vagy |
| --- | --- |

ii.

jelentős hatékonysági veszteségeket eredményez valamilyen természeti erőforrás közvetlen vagy közvetett felhasználása tekintetében életciklusának bármely szakaszában, amelyeket nem minimalizálnak megfelelő intézkedések; vagy

| iii. | jelentős és hosszú távú kárt okoz a környezetben a körforgásos gazdaság szempontjából? |
| --- | --- |

iii.

jelentős és hosszú távú kárt okoz a környezetben a körforgásos gazdaság szempontjából?

X

Hulladékgazdálkodási intézkedéseket hoztak mind a használati szakaszra (karbantartás), mind a flotta életciklusának végére vonatkozóan. Ennek része többek között az akkumulátorok és az elektronika (különösen az azokban található kritikus fontosságú nyersanyagok) újrafelhasználása és újrafeldolgozása, a hulladékhierarchiával összhangban. A termelési hatásokat figyelembe vették, és a program nem ösztönzi a forgalomképes járművek idő előtti leselejtezését. A program előírja, hogy az elhasználódott járművekről szóló irányelvnek (2000/53/EK irányelv) megfelelően minden leselejtezett autót engedéllyel rendelkező hulladékkezelő létesítményben kell feldolgozni és azt a programban való részvételhez szükséges tanúsítvánnyal igazolni kell.

Az intézkedéshez kapcsolódik továbbá egy, az autó részeinek engedéllyel rendelkező hulladékkezelő általi későbbi újrafelhasználás és újragyártás céljából történő összegyűjtését ösztönző intézkedés is.

A szennyezés megelőzése és csökkentése: Várható-e, hogy az intézkedés szennyező anyagok (2) levegőbe, vízbe vagy talajba történő kibocsátásának jelentős növekedését eredményezi?

Példa a DNSH-elvnek való meg nem felelésre

A belső égésű motorral felszerelt gépkocsik többek között szén-monoxidot (CO), lebegő részecskéket (PM), nitrogén-oxidokat (NOx) és el nem égetett szénhidrogéneket (HC) bocsátanak ki. Tekintettel az iparágra jellemző gyakorlatokra és szabályozói követelményekre, az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozóan meghatározottakhoz hasonló megfontolások miatt
   (3)
  a Bizottság valószínűleg nem úgy ítélné meg, hogy az intézkedés nem vezet szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának jelentős növekedéséhez.

6. példa: Talajöntözés

Az intézkedés leírása

Az intézkedés elsősorban az x régió meglévő és használatban lévő öntözőrendszerébe történő beruházásokat irányoz elő a hatékonyabb öntözési módszerek alkalmazása és a visszanyert víz biztonságos újrafelhasználásának előmozdítása érdekében. A cél az aszályok által a talajban okozott vízhiány kompenzálása, és ezáltal az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás elősegítése, különösen a mezőgazdasági termények tekintetében. Az intézkedést a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok előmozdítása és támogatása kíséri, különös tekintettel a fenntarthatóbb és hatékonyabb öntözőrendszerekre és a természetes vízmegtartást célzó intézkedésekre, az alacsonyabb vízigényű növényekre és gazdálkodási gyakorlatokra való átállásra, valamint a fenntarthatóbb trágyázási gyakorlatokra.

A DNSH-ellenőrzőlista 1. része

| Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik esetében szükséges az intézkedés érdemi DNSH-értékelése. | Igen | Nem | A „Nem” választ alátámasztó indokolás |
| --- | --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozás mérséklése | | X | Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Ezt azáltal biztosítják, hogy az új rendszer/berendezés energiahatékony lesz, és így az abszolút kibocsátás nem fog növekedni az öntözött terület szerény növekedése ellenére, és/vagy azért, mert a berendezés áramellátását szolgáló villamos energia forrása szél- vagy napenergia lesz.
  Az öntözés közvetett módon elősegítheti olyan mezőgazdasági gyakorlatok folytatását, amelyek veszélyeztetik a mezőgazdasági talajok szénelnyelő funkcióját, vagy akár nettó kibocsátóvá is alakíthatják azokat. A fenntartható mezőgazdasági gyakorlatoknak az intézkedés részeként történő érdemi előmozdítása és támogatása miatt nem várható további romlás ezen a téren, és javulást kellene eredményeznie. |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás | X | | |
| A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme | X | | |
| A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is | | X | Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Az intézkedés nem eredményez jelentős hatékonysági problémákat az erőforrás-felhasználás terén, és nem növeli a hulladékképződést sem. |
| A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése | X | | |
| A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása | X | | |

Kérjük, jelölje meg, hogy az alábbi környezetvédelmi célkitűzések közül melyik esetében szükséges az intézkedés érdemi DNSH-értékelése.

Igen

Nem

A „Nem” választ alátámasztó indokolás

Az éghajlatváltozás mérséklése

X

Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Ezt azáltal biztosítják, hogy az új rendszer/berendezés energiahatékony lesz, és így az abszolút kibocsátás nem fog növekedni az öntözött terület szerény növekedése ellenére, és/vagy azért, mert a berendezés áramellátását szolgáló villamos energia forrása szél- vagy napenergia lesz.

Az öntözés közvetett módon elősegítheti olyan mezőgazdasági gyakorlatok folytatását, amelyek veszélyeztetik a mezőgazdasági talajok szénelnyelő funkcióját, vagy akár nettó kibocsátóvá is alakíthatják azokat. A fenntartható mezőgazdasági gyakorlatoknak az intézkedés részeként történő érdemi előmozdítása és támogatása miatt nem várható további romlás ezen a téren, és javulást kellene eredményeznie.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

X

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme

X

A körforgásos gazdaság, beleértve a hulladékképződés megelőzését és a hulladék-újrafeldolgozást is

X

Az életciklus alatt jelentkező közvetlen és elsődleges közvetett hatásokat egyaránt figyelembe véve az intézkedés által támogatott tevékenység előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorol erre a környezeti célkitűzésre. Az intézkedés nem eredményez jelentős hatékonysági problémákat az erőforrás-felhasználás terén, és nem növeli a hulladékképződést sem.

A levegőbe, vízbe vagy talajba jutó szennyezés megelőzése és csökkentése

X

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása

X

A DNSH-ellenőrzőlista 2. része

| Kérdések | Nem | Érdemi indokolás |
| --- | --- | --- |
| Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: Várható-e, hogy az intézkedés a jelenlegi éghajlatra és a várható jövőbeli éghajlatra, magára az intézkedésre, vagy az emberekre, a természetre vagy az eszközökre gyakorolt káros hatás fokozódását eredményezi? | X | Az intézkedés várhatóan nem lesz káros hatással az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra a következő okok miatt:






  — | Az intézkedés fő része korlátozott mértékben járul hozzá rövid távon az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia javításához azáltal, hogy a vízkivétel növelése nélkül javítja az öntözés hatékonyságát. Ez a pozitív hozzájárulás csak akkor lehetséges, ha az érintett víztestek jelenlegi és várható állapota jó (vagy megbízható előrejelzések szerint észszerűen nem várható, hogy a jónál rosszabb állapotra romlik). Ha ez nem így lenne, a vízkivétel mértéke fenntarthatatlan lenne, és a beruházás nem minősülne az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló intézkedésnek (és határvonalbeli helytelen alkalmazkodási intézkedésnek minősülne), még akkor sem, ha nem súlyosbítja az alapul szolgáló helyzetet, mivel meghosszabbítaná egy alapvetően fenntarthatatlan struktúra élettartamát. Az intézkedés elvben 40 %-os éghajlatváltozási együtthatóval támogatható a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet mellékletében szereplő 040. beavatkozási terület alapján, mivel az intézkedés az éghajlatváltozási kockázatok, nevezetesen az aszályok által súlyosbított vízhiány kezelésére irányuló vízgazdálkodási intézkedés. |

Kérdések

Nem

Érdemi indokolás

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: Várható-e, hogy az intézkedés a jelenlegi éghajlatra és a várható jövőbeli éghajlatra, magára az intézkedésre, vagy az emberekre, a természetre vagy az eszközökre gyakorolt káros hatás fokozódását eredményezi?

X

Az intézkedés várhatóan nem lesz káros hatással az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra a következő okok miatt:

—

Az intézkedés fő része korlátozott mértékben járul hozzá rövid távon az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia javításához azáltal, hogy a vízkivétel növelése nélkül javítja az öntözés hatékonyságát. Ez a pozitív hozzájárulás csak akkor lehetséges, ha az érintett víztestek jelenlegi és várható állapota jó (vagy megbízható előrejelzések szerint észszerűen nem várható, hogy a jónál rosszabb állapotra romlik). Ha ez nem így lenne, a vízkivétel mértéke fenntarthatatlan lenne, és a beruházás nem minősülne az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló intézkedésnek (és határvonalbeli helytelen alkalmazkodási intézkedésnek minősülne), még akkor sem, ha nem súlyosbítja az alapul szolgáló helyzetet, mivel meghosszabbítaná egy alapvetően fenntarthatatlan struktúra élettartamát. Az intézkedés elvben 40 %-os éghajlatváltozási együtthatóval támogatható a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet mellékletében szereplő 040. beavatkozási terület alapján, mivel az intézkedés az éghajlatváltozási kockázatok, nevezetesen az aszályok által súlyosbított vízhiány kezelésére irányuló vízgazdálkodási intézkedés.

| — | Ezzel szemben a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok és a természetes vízmegtartást célzó intézkedések előmozdítása 037. beavatkozási területhez illeszkedne, és közvetlenül támogatja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás célkitűzését. Ahhoz, hogy az intézkedés egésze a 037. beavatkozási területhez tartozzon, az utóbbinak meghatározónak kell lennie, vagy legalább kellően meggyőzőnek kell lennie a méret, a nagyságrend és a részletesség tekintetében. |
| --- | --- |

—

Ezzel szemben a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok és a természetes vízmegtartást célzó intézkedések előmozdítása 037. beavatkozási területhez illeszkedne, és közvetlenül támogatja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás célkitűzését. Ahhoz, hogy az intézkedés egésze a 037. beavatkozási területhez tartozzon, az utóbbinak meghatározónak kell lennie, vagy legalább kellően meggyőzőnek kell lennie a méret, a nagyságrend és a részletesség tekintetében.

A vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme: Várható-e, hogy az intézkedés káros:

| i. | a víztestek – beleértve a felszíni és a felszín alatti víztesteket is – jó állapotára, vagy jó ökológiai potenciáljára; vagy |
| --- | --- |

i.

a víztestek – beleértve a felszíni és a felszín alatti víztesteket is – jó állapotára, vagy jó ökológiai potenciáljára; vagy

| ii. | a tengeri vizek jó környezeti állapotára? |
| --- | --- |

ii.

a tengeri vizek jó környezeti állapotára?

X

Az intézkedés várhatóan nem lesz káros hatással a víz és a tengeri erőforrások fenntartható használatára és védelmére. Az intézkedés célja a vízkészletek fenntartható használatának javítása, különösen az alábbiak révén:

| — | a mezőgazdasági termelők alacsonyabb vízigényű növényekre és gazdálkodási gyakorlatokra való átállásának támogatása; a mezőgazdasági termelők támogatása olyan intézkedések végrehajtásában, amelyek növelik a talaj vízmegtartó képességét és a mezőgazdasági üzemek víztárolási kapacitását; |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági termelők alacsonyabb vízigényű növényekre és gazdálkodási gyakorlatokra való átállásának támogatása; a mezőgazdasági termelők támogatása olyan intézkedések végrehajtásában, amelyek növelik a talaj vízmegtartó képességét és a mezőgazdasági üzemek víztárolási kapacitását;

| — | olyan öntözőrendszer bevezetése, amely a víz-keretirányelvvel összhangban lehetővé teszi a víz újrafelhasználását, és nem vezet a vízkivétel növekedéséhez. Az intézkedés olyan infrastruktúrákba történő beruházásokat tartalmaz, amely lehetővé teszi a visszanyert víz mezőgazdasági célokra történő biztonságos újrafelhasználását. E beruházás révén lehetővé válik a kezelt települési szennyvíznek a közeli növénykultúrák öntözésére való felhasználása, valamint a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló új rendelet (EU/2020/741) alkalmazásának előkészítése. |
| --- | --- |

—

olyan öntözőrendszer bevezetése, amely a víz-keretirányelvvel összhangban lehetővé teszi a víz újrafelhasználását, és nem vezet a vízkivétel növekedéséhez. Az intézkedés olyan infrastruktúrákba történő beruházásokat tartalmaz, amely lehetővé teszi a visszanyert víz mezőgazdasági célokra történő biztonságos újrafelhasználását. E beruházás révén lehetővé válik a kezelt települési szennyvíznek a közeli növénykultúrák öntözésére való felhasználása, valamint a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló új rendelet (EU/2020/741) alkalmazásának előkészítése.

| — | beruházás olyan fenntarthatóbb és hatékonyabb öntözési rendszerekbe, például a lokalizált öntözésbe, amelyek kevesebb vizet igényelnek. Ez egyúttal csökkenteni fogja a tápanyagszivárgást a felszín alatti vizekbe és a közeli szárazföldi víztestekbe. |
| --- | --- |

—

beruházás olyan fenntarthatóbb és hatékonyabb öntözési rendszerekbe, például a lokalizált öntözésbe, amelyek kevesebb vizet igényelnek. Ez egyúttal csökkenteni fogja a tápanyagszivárgást a felszín alatti vizekbe és a közeli szárazföldi víztestekbe.

| — | Amennyiben a tevékenység vízkivételt is magában foglal, az illetékes hatóság vízkivételi engedélyt adott ki, amely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek megakadályozzák a minőségromlást, és biztosítják, hogy az érintett víztestek – a 2000/60/EK víz-keretirányelv követelményeivel összhangban – legkésőbb 2027-ig elérjék a jó mennyiségi állapotot (a felszín alatti vizek esetében) vagy a jó ökológiai állapotot vagy potenciált (felszíni vizek esetében). |
| --- | --- |

—

Amennyiben a tevékenység vízkivételt is magában foglal, az illetékes hatóság vízkivételi engedélyt adott ki, amely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek megakadályozzák a minőségromlást, és biztosítják, hogy az érintett víztestek – a 2000/60/EK víz-keretirányelv követelményeivel összhangban – legkésőbb 2027-ig elérjék a jó mennyiségi állapotot (a felszín alatti vizek esetében) vagy a jó ökológiai állapotot vagy potenciált (felszíni vizek esetében).

| — | a KHV-irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot végeztek, és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás szempontjából minden szükséges mérséklő lépést azonosítottak, az intézkedést pedig ezek figyelembevételével alakították ki (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát). |
| --- | --- |

—

a KHV-irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot végeztek, és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás szempontjából minden szükséges mérséklő lépést azonosítottak, az intézkedést pedig ezek figyelembevételével alakították ki (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát).

A szennyezés megelőzése és csökkentése: Várható-e, hogy az intézkedés szennyező anyagok levegőbe, vízbe vagy talajba történő kibocsátásának jelentős növekedését eredményezi?

X

Nem várható, hogy az intézkedés szennyező anyagok levegőbe, vízbe vagy talajba történő kibocsátásának jelentős növekedését eredményezi, mivel:

| — | ultrahatékony energiafogyasztó berendezéseket vagy megújuló energiaforrásból táplált berendezéseket használnak; |
| --- | --- |

—

ultrahatékony energiafogyasztó berendezéseket vagy megújuló energiaforrásból táplált berendezéseket használnak;

| — | a hatékonyabb öntözőrendszerek telepítésével (a fentiekben kifejtettek szerint) csökkenni fog a mezőgazdaságból származó tápanyag-szivárgás; |
| --- | --- |

—

a hatékonyabb öntözőrendszerek telepítésével (a fentiekben kifejtettek szerint) csökkenni fog a mezőgazdaságból származó tápanyag-szivárgás;

| — | a mezőgazdasági termelőknek az alacsonyabb vízigényű növényekre és gazdálkodási gyakorlatokra való átállásának támogatása, valamint a mezőgazdasági üzemek szintjén a rendelkezésre álló víz mennyiségének növelése révén csökken az öntözésre felhasznált vízmennyiség; |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági termelőknek az alacsonyabb vízigényű növényekre és gazdálkodási gyakorlatokra való átállásának támogatása, valamint a mezőgazdasági üzemek szintjén a rendelkezésre álló víz mennyiségének növelése révén csökken az öntözésre felhasznált vízmennyiség;

| — | támogatni fogják a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokat, amelyek kevesebb növényvédő szer alkalmazását teszik szükségessé, ennek köszönhetően pedig csökken a víz- és talajszennyezés mértéke. |
| --- | --- |

—

támogatni fogják a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokat, amelyek kevesebb növényvédő szer alkalmazását teszik szükségessé, ennek köszönhetően pedig csökken a víz- és talajszennyezés mértéke.

A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása: Várható-e, hogy az intézkedés:

| i. | jelentős káros hatást gyakorol az ökoszisztémák jó állapotára és rezilienciájára; vagy |
| --- | --- |

i.

jelentős káros hatást gyakorol az ökoszisztémák jó állapotára és rezilienciájára; vagy

| ii. | káros az élőhelyek és a fajok – többek között az uniós érdekeltségű élőhelyek és fajok – védettségi helyzetére? |
| --- | --- |

ii.

káros az élőhelyek és a fajok – többek között az uniós érdekeltségű élőhelyek és fajok – védettségi helyzetére?

X

Az intézkedés nem lesz káros hatással a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémákra, mivel:

| — | az intézkedés részét képező öntözési projektek nem védett területeken valósulnak meg, vagy természetmegőrzési célkitűzéseik fényében nem gyakorolnak negatív hatást ezekre a területekre. A fajok megzavarását vagy az e területeken kívüli élőhelyekre gyakorolt negatív hatásokat – mind az építési, mind az üzemeltetési szakaszban – el fogják kerülni a szükséges megelőzési és kárenyhítési lépések révén, és az intézkedést ezek figyelembevételével alakították ki (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát); |
| --- | --- |

—

az intézkedés részét képező öntözési projektek nem védett területeken valósulnak meg, vagy természetmegőrzési célkitűzéseik fényében nem gyakorolnak negatív hatást ezekre a területekre. A fajok megzavarását vagy az e területeken kívüli élőhelyekre gyakorolt negatív hatásokat – mind az építési, mind az üzemeltetési szakaszban – el fogják kerülni a szükséges megelőzési és kárenyhítési lépések révén, és az intézkedést ezek figyelembevételével alakították ki (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát);

| — | a KHV-irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot végeztek, és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás szempontjából minden szükséges mérséklő lépést azonosítottak, az intézkedést pedig ezek figyelembevételével alakították ki (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát); |
| --- | --- |

—

a KHV-irányelvvel összhangban környezeti hatásvizsgálatot végeztek, és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás szempontjából minden szükséges mérséklő lépést azonosítottak, az intézkedést pedig ezek figyelembevételével alakították ki (lásd a helyreállítási és rezilienciaépítési terv X. oldalát);

| — | az intézkedés megfelel az élőhelyvédelmi és a madárvédelmi irányelv követelményeinek; az intézkedést az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerinti (ebben a konkrét esetben a környezeti hatásvizsgálati eljárással összevont) vizsgálatnak vetették alá, amely kizárta a Natura 2000 területekre gyakorolt jelentős hatásokat; |
| --- | --- |

—

az intézkedés megfelel az élőhelyvédelmi és a madárvédelmi irányelv követelményeinek; az intézkedést az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerinti (ebben a konkrét esetben a környezeti hatásvizsgálati eljárással összevont) vizsgálatnak vetették alá, amely kizárta a Natura 2000 területekre gyakorolt jelentős hatásokat;

| — | a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok támogatása révén kevesebb növényvédő szerre lesz szükség, ami csökkenti a biológiai sokféleségre (a rovarokra, a madarakra, a talaj élővilágára) gyakorolt negatív hatást, továbbá az intézkedés kiterjedhet a termesztett növények körének bővítésére is, hozzájárulva a biológiai sokféleséghez is. |
| --- | --- |

—

a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok támogatása révén kevesebb növényvédő szerre lesz szükség, ami csökkenti a biológiai sokféleségre (a rovarokra, a madarakra, a talaj élővilágára) gyakorolt negatív hatást, továbbá az intézkedés kiterjedhet a termesztett növények körének bővítésére is, hozzájárulva a biológiai sokféleséghez is.

---

(1)  (1) Átfogó közlekedési terv hiányában a projektszinten végzett költség-haszon elemzés azt mutatja, hogy maga a projekt az életciklusa során az ÜHG-kibocsátás emelkedését eredményezi/nem eredményezi az ÜHG-kibocsátás emelkedését.

(2)  Szennyező anyag: levegőben, vízben vagy földtani közegben jelen lévő olyan anyag, rezgés, hő, zaj, fény vagy egyéb szennyező anyag, amely káros lehet az emberi egészségre vagy a környezetre.

(3)  Az összetétel benzin- és dízelmotoronként változik. A 715/2007/EK rendelet (Euro 5 és Euro 6) 80 mg/km-ben állapítja meg a személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási határértékeket a szabályozott szennyező anyagok, különösen a nitrogén-oxidok (NOx, azaz a NO és a NO2 kombinált kibocsátása) tekintetében.

---

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/31

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 58/02)

2021. február 12-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10142 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10142 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/32

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. február 17.

(2021/C 58/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2060 |
| JPY | Japán yen | 127,94 |
| DKK | Dán korona | 7,4368 |
| GBP | Angol font | 0,86960 |
| SEK | Svéd korona | 10,0413 |
| CHF | Svájci frank | 1,0806 |
| ISK | Izlandi korona | 155,80 |
| NOK | Norvég korona | 10,2113 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,883 |
| HUF | Magyar forint | 359,03 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5012 |
| RON | Román lej | 4,8750 |
| TRY | Török líra | 8,4348 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5573 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5304 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,3493 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6786 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6028 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 334,77 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,8247 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7886 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5705 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 959,38 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8702 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,433 |
| RUB | Orosz rubel | 89,0524 |
| THB | Thaiföldi baht | 36,168 |
| BRL | Brazil real | 6,4771 |
| MXN | Mexikói peso | 24,4836 |
| INR | Indiai rúpia | 87,7940 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2060

JPY

Japán yen

127,94

DKK

Dán korona

7,4368

GBP

Angol font

0,86960

SEK

Svéd korona

10,0413

CHF

Svájci frank

1,0806

ISK

Izlandi korona

155,80

NOK

Norvég korona

10,2113

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,883

HUF

Magyar forint

359,03

PLN

Lengyel zloty

4,5012

RON

Román lej

4,8750

TRY

Török líra

8,4348

AUD

Ausztrál dollár

1,5573

CAD

Kanadai dollár

1,5304

HKD

Hongkongi dollár

9,3493

NZD

Új-zélandi dollár

1,6786

SGD

Szingapúri dollár

1,6028

KRW

Dél-Koreai won

1 334,77

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,8247

CNY

Kínai renminbi

7,7886

HRK

Horvát kuna

7,5705

IDR

Indonéz rúpia

16 959,38

MYR

Maláj ringgit

4,8702

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,433

RUB

Orosz rubel

89,0524

THB

Thaiföldi baht

36,168

BRL

Brazil real

6,4771

MXN

Mexikói peso

24,4836

INR

Indiai rúpia

87,7940

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/33

---

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG

A TERMÉSZETBENI ELLÁTÁSOK ÁTLAGKÖLTSÉGEI

(2021/C 58/04)

A TERMÉSZETBENI ELLÁTÁSOK ÁTLAGKÖLTSÉGEI – 2018.

A 987/2009/EK rendelet (1) 64. cikkének alkalmazása

| I. | A 2018-ban az olyan családtagoknak nyújtott természetbeni ellátásokra vonatkozó megtérítendő összegeket, akik a 883/2004/EK rendelet (2) 17. cikke értelmében nem ugyanabban az államban élnek, mint a biztosított személy, az alábbi átlagköltségek alapján állapítják meg: | Korcsoport | Évente | Havi nettó
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciprus | 20 év alatt | 363,31 EUR | 24,22 EUR |
| 20 és 64 év között | 368,17 EUR | 24,54 EUR |
| 65 éves vagy annál idősebb | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR |
| Svédország | 20 év alatt | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK |
| 20 és 64 év között | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK |
| 65 éves vagy annál idősebb | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK |

I.

Korcsoport

Évente

Havi nettó

x = 0,20

Ciprus

20 év alatt

363,31 EUR

24,22 EUR

20 és 64 év között

368,17 EUR

24,54 EUR

65 éves vagy annál idősebb

1 534,74 EUR

102,32 EUR

Svédország

20 év alatt

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

20 és 64 év között

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

65 éves vagy annál idősebb

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

| II. | A 883/2004/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése, 25. cikke és 26. cikke alapján 2018-ban a nyugdíjasoknak és családtagjaiknak nyújtott természetbeni ellátásokra vonatkozó megtérítendő összegeket az alábbi átlagköltségek alapján állapítják meg: | Korcsoport | Évente | Havi nettó x = 0,20 | Havi nettó
  x = 0,15 (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciprus | 20 év alatt | 363,31 EUR | 24,22 EUR | 25,73 EUR |
| 20 és 64 év között | 368,17 EUR | 24,54 EUR | 26,08 EUR |
| 65 éves vagy annál idősebb | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR | 108,71 EUR |
| Svédország | 20 év alatt | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK | 1 066,19 SEK |
| 20 és 64 év között | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK | 1 545,83 SEK |
| 65 éves vagy annál idősebb | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK | 4 713,70 SEK |

II.

Korcsoport

Évente

Havi nettó x = 0,20

Havi nettó

x = 0,15 (3)

Ciprus

20 év alatt

363,31 EUR

24,22 EUR

25,73 EUR

20 és 64 év között

368,17 EUR

24,54 EUR

26,08 EUR

65 éves vagy annál idősebb

1 534,74 EUR

102,32 EUR

108,71 EUR

Svédország

20 év alatt

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

1 066,19 SEK

20 és 64 év között

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

1 545,83 SEK

65 éves vagy annál idősebb

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

4 713,70 SEK

A TERMÉSZETBENI ELLÁTÁSOK ÁTLAGKÖLTSÉGEI – 2019.

A 987/2009/EK rendelet 64. cikkének alkalmazása

| I. | A 2019-ben az olyan családtagoknak nyújtott természetbeni ellátásokra vonatkozó megtérítendő összegeket, akik a 883/2004/EK rendelet 17. cikke értelmében nem ugyanabban az államban élnek, mint a biztosított személy, az alábbi átlagköltségek alapján állapítják meg: | Korcsoport | Évente | Havi nettó
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 20 év alatt | 582,28 EUR | 38,82 EUR |
| 20 és 64 év között | 888,20 EUR | 59,21 EUR |
| 65 éves vagy annál idősebb | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR |

I.

Korcsoport

Évente

Havi nettó

x = 0,20

Spanyolország

20 év alatt

582,28 EUR

38,82 EUR

20 és 64 év között

888,20 EUR

59,21 EUR

65 éves vagy annál idősebb

4 696,52 EUR

313,10 EUR

| II. | A 883/2004/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése, 25. cikke és 26. cikke alapján 2019-ben a nyugdíjasoknak és családtagjaiknak nyújtott természetbeni ellátásokra vonatkozó megtérítendő összegeket az alábbi átlagköltségek alapján állapítják meg: | Korcsoport | Évente | Havi nettó x = 0,20 | Havi nettó
  x = 0,15 (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 20 év alatt | 582,28 EUR | 38,82 EUR | 41,24 EUR |
| 20 és 64 év között | 888,20 EUR | 59,21 EUR | 62,91 EUR |
| 65 éves vagy annál idősebb | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR | 332,67 EUR |

II.

Korcsoport

Évente

Havi nettó x = 0,20

Havi nettó

x = 0,15 (4)

Spanyolország

20 év alatt

582,28 EUR

38,82 EUR

41,24 EUR

20 és 64 év között

888,20 EUR

59,21 EUR

62,91 EUR

65 éves vagy annál idősebb

4 696,52 EUR

313,10 EUR

332,67 EUR

---

(1)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

(2)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

(3)  A havi rögzített összeget érintő csökkentés „nyugdíjasok és családtagjaik esetében [...] 15 % (X = 0,15), amennyiben az illetékes tagállam nem szerepel az alaprendelet IV. mellékletében található felsorolásban” (a 987/2009/EK rendelet 64. cikkének (3) bekezdése).

(4)  A havi rögzített összeget érintő csökkentés „nyugdíjasok és családtagjaik esetében [...] 15 % (X = 0,15), amennyiben az illetékes tagállam nem szerepel az alaprendelet IV. mellékletében található felsorolásban” (a 987/2009/EK rendelet 64. cikkének (3) bekezdése).

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/35

---

A személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexének (Schengeni határellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerinti határátkelőhelyek jegyzékének frissítése (1)

(2021/C 58/05)

A személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexének (Schengeni határellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (8) bekezdésében említett határátkelőhelyek jegyzékét a Schengeni határellenőrzési kódex 39. cikkével összhangban a tagállamok által a Bizottsághoz megküldött információk alapján teszik közzé.

A Hivatalos Lapban való közzététel mellett a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság honlapján elérhető a jegyzék frissített változata.

A HATÁRÁTKELŐHELYEK JEGYZÉKE

NÉMETORSZÁG

A HL C 43., 2019.2.4., 2. o.-I számban a 2. oldalon közzétett információk módosítása

Északi-tengeri határátkelőhelyek/kikötők

| (1) | Baltrum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Bensersiel |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Borkum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Brake |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Büsum |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Buxtehude |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Bremen |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Carolinensiel (Harlesiel) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Elsfleth |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Emden |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Glückstadt |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Greetsiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Großensiel |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Hamburg |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Herbrum |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Helgoland |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Hooksiel |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Horumersiel |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Husum |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Juist |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Langeoog |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Leer |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Lemwerder |
| --- | --- |

(30)

| (31) | List/Sylt |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Norddeich |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Nordenham |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Norderney |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Otterndorf |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Papenburg |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Spiekeroog |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Stade |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Stadersand |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Varel |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Wangerooge |
| --- | --- |

(42)

| (43) | Wedel |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Weener |
| --- | --- |

(44)

| (45) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(47)

Balti-tengeri határátkelőhelyek/kikötők

| (1) | Eckernförde |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jägersberg (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kiel (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kiel-Holtenau (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Neustadt (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Puttgarden |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Rendsburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Rostock-Hafen (A Warnemünde és a Rostock-Überseehafen kikötő összevonása) |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Sassnitz |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Stralsund |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Surendorf |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Vierow |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wismar |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Wolgast |
| --- | --- |

(21)

ODERHAFF HATÁRÁTKELŐHELYEK

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Repülőterek, kisrepülőterek

BADEN-WÜRTTEMBERG SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Heubach (Krs. Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mannheim-City |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

BAJORORSZÁG SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Landsberg/Lech |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Lechfeld |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(12)

| (13) | München „Franz Joseph Strauß“ |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Neuburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nürnberg |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Roth |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

(18)

BERLIN SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

(1)

BRANDENBURG SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Berlin Brandenburg „Willy Brandt“ |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

BRÉMA SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Bremen |
| --- | --- |

(1)

HAMBURG SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Hamburg |
| --- | --- |

(1)

HESSEN SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Egelsbach |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

MECKLENBURG-ELŐ-POMERÁNIA SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

ALSÓ-SZÁSZORSZÁG SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Celle |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Diepholz |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Emden |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Fassberg |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Hannover |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Jever |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Norderney |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nordholz |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nordhorn-Lingen |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Wangerooge |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wunstorf |
| --- | --- |

(20)

ÉSZAK-RAJNA-VESZTFÁLIA SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

RAJNA-VIDÉK-PFALZ SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ramstein (US-Air Base) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Spangdahlem (US-Air Base) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

SAAR-VIDÉK SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

SZÁSZORSZÁG SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Dresden |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

SACHSEN-ANHALT SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

SCHLESWIG-HOLSTEIN SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

TÜRINGIA SZÖVETSÉGI ÁLLAMBAN

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

(2)

LITVÁNIA

A HL C 126., 2015.4.18-i számának 10. oldalán közzétett információ helyébe lépő szöveg

LITVÁNIA – BELARUSZ

Szárazföldi határok

| 1. | Kena – Gudagojis (vasúti) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stasylos – Benekainys (vasúti) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lavoriškės – Kotlovka |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medininkai – Kamenyj Log |
| --- | --- |

4.

| 5. | Šalčininkai – Benekainys |
| --- | --- |

5.

| 6. | Raigardas – Privalka |
| --- | --- |

6.

| 7. | Švendubrė – Privalka (folyami) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tverečius – Vidžiai |
| --- | --- |

8.

| 9. | Šumskas – Loša |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vilniusi vasútállomás (vasúti) |
| --- | --- |

10.

Kishatárforgalom

| 1. | Adutiškis – Moldevičiai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Papelekis – Lentupis |
| --- | --- |

2.

| 3. | Norviliškės – Pickūnai |
| --- | --- |

3.

| 4. | Krakūnai – Geranainys |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eišiškės – Dotiškės |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rakai – Petiulevcai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Latežeris – Pariečė |
| --- | --- |

7.

LITVÁNIA – OROSZORSZÁGI FÖDERÁCIÓ

Szárazföldi határok

| (1) | Jurbarkas – Sovetsk (folyami) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kybartai – Černyševskoje |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kybartai – Nesterov (vasúti) |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Nida – Morskoje |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Nida – Rybačyj (folyami) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Rambynas – Dubki |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Pagėgiai – Sovetsk (vasúti) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Panemunė – Sovetsk |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ramoniškiai – Pograničnyj* |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Rusnė – Sovetsk (folyami) |
| --- | --- |

(10)

| * | A határátkelőhely a Litván Köztársaság kormánya és az Oroszországi Föderáció kormánya közötti, a Litván Köztársaság és az Oroszországi Föderáció közötti határátkelőhelyekről szóló, 1995. február 24-i megállapodásnak megfelelően kizárólag a Litván Köztársaság és az Oroszországi Föderáció állampolgárai számára nyitott (1. cikk (1) bekezdése (1.2.) albekezdésének d) pontja). |
| --- | --- |

*

Tengeri határok

| (1) | Klaipėda állami kikötő (Molas, Pilis és Malkų įlanka határátkelőhely) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Būtingėi olajkikötő |
| --- | --- |

(2)

Légi határok

| (1) | Vilniusi repülőtér |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kaunasi repülőtér |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Palangai repülőtér |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zokniai repülőtér |
| --- | --- |

(4)

MAGYARORSZÁG

A HL C 341., 2015.10.16-i számának 19. oldalán közzétett információ helyébe lépő szöveg

MAGYARORSZÁG–HORVÁTORSZÁG

Szárazföldi határok

| 1. | Barcs – Terezino Polje |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beremend – Baranjsko Petrovo Selo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Berzence – Gola |
| --- | --- |

3.

| 4. | Drávaszabolcs – Donji Miholjac |
| --- | --- |

4.

| 5. | Drávaszabolcs (folyami, kérelemre)* |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gyékényes – Koprivnica (vasúti) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Letenye – Goričan I |
| --- | --- |

7.

| 8. | Letenye – Goričan II (autópálya) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Magyarbóly – Beli Manastir (vasúti) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Mohács (folyami) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Murakeresztúr – Kotoriba (vasúti) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Udvar – Dubosevica |
| --- | --- |

12.

MAGYARORSZÁG–SZERBIA

Szárazföldi határok

| 1. | Ásotthalom – Backi Vinograd* |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bácsalmás – Bajmok* |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hercegszántó – Bački Breg |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kelebia – Subotica (vasúti) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mohács (folyami) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Röszke – Horgoš (Horgos) (közúti) azon nemzetközi járművek számára, amelyek nem léphetik át a határt az autópályán, valamint gyalogosok és kerékpárosok számára* |
| --- | --- |

6.

| 7. | Röszke – Horgoš (autópálya) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Röszke – Horgoš (vasúti) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szeged (folyami) * |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tiszasziget – Đjala (Gyála)* |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tompa – Kelebija |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kübekháza – Rabe* |
| --- | --- |

12.

| 13. | Bácsszentgyörgy – Rastina* |
| --- | --- |

13.

MAGYARORSZÁG–ROMÁNIA

Szárazföldi határok

| 1. | Ágerdőmajor (Tiborszállás) – Carei (vasúti) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ártánd – Borș |
| --- | --- |

2.

| 3. | Battonya – Turnu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Biharkeresztes – Episcopia Bihorului (vasúti) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Csanádpalota – Nădlac (autópálya) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Csengersima – Petea |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gyula – Vărșand |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kiszombor – Cenad |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kötegyán – Salonta (vasúti) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Létavértes – Săcuieni** |
| --- | --- |

10.

| 11. | Lőkösháza – Curtici (vasúti) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Méhkerék – Salonta |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nagylak – Nădlac (közúti) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nyírábrány – Valea Lui Mihai (vasúti) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Nyírábrány – Valea lui Mihai |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vállaj – Urziceni |
| --- | --- |

16.

| 17. | Nagykereki – Borș II (autópálya) |
| --- | --- |

17.

MAGYARORSZÁG–UKRAJNA

Szárazföldi határok

| 1. | Barabás – Kosino* |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beregsurány – Luzhanka |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eperjeske – Salovka (vasúti) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lónya – Dzvinkove*** |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tiszabecs – Vylok |
| --- | --- |

5.

| 6. | Záhony – Čop (vasúti) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Záhony – Čop |
| --- | --- |

7.

Légi határok

Nemzetközi repülőterek:

| 1. | Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér |
| --- | --- |

1.

Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér

| 2. | Debrecen |
| --- | --- |

2.

Debrecen

| 3. | Sármellék |
| --- | --- |

3.

Sármellék

Kis nemzetközi repülőterek (kérelemre):

| 1. | Békéscsaba |
| --- | --- |

1.

Békéscsaba

| 2. | Budaörs |
| --- | --- |

2.

Budaörs

| 3. | Fertőszentmiklós |
| --- | --- |

3.

Fertőszentmiklós

| 4. | Győr-Pér |
| --- | --- |

4.

Győr-Pér

| 5. | Kecskemét |
| --- | --- |

5.

Kecskemét

| 6. | Nyíregyháza |
| --- | --- |

6.

Nyíregyháza

| 7. | Pápa |
| --- | --- |

7.

Pápa

| 8. | Pécs-Pogány |
| --- | --- |

8.

Pécs-Pogány

| 9. | Siófok-Balatonkiliti |
| --- | --- |

9.

Siófok-Balatonkiliti

| 10. | Szeged |
| --- | --- |

10.

Szeged

| 11. | Szolnok |
| --- | --- |

11.

Szolnok

| * | 7:00–19:00 |
| --- | --- |

*

| ** | 6:00–22:00 |
| --- | --- |

**

| *** | 7:00–18:00 |
| --- | --- |

***

SVÉDORSZÁG

A HL C 316., 2007.12.28., 1. o. számában közzétett információk módosítása

Légi határok

Nemzetközi repülőterek

| Repülőterek | Tartomány |
| --- | --- |
| Arlanda | Sigtuna |
| Arvidsjaur | Arvidsjaur |
| Bromma | Stockholm |
| Dala Airport | Borlänge |
| Göteborg City Airport | Göteborg |
| Göteborg/Landvetter | Härryda |
| Halmstad | Halmstad |
| Jönköping | Jönköping |
| Kalmar | Kalmar |
| Karlstad | Karlstad |
| Kiruna | Kiruna |
| Kristianstad-Everöd | Kristianstad |
| Malmö-Sturup | Svedala |
| Norrköping | Norrköping |
| Linköping | Linköping |
| Luleå-Kallax | Luleå |
| Pajala-Ylläs | Pajala |
| Ronneby/Kallinge | Ronneby |
| Scandinavian Mountains Airport | Malung-Sälen |
| Stockholm-Skavsta | Nyköping |
| Sundsvall-Härnösand | Timrå |
| Umeå | Umeå |
| Visby | Gotland |
| Västerås-Hässlö | Västerås |
| Växjö | Växjö |
| Örebro | Örebro |
| Östersund | Östersund |

Repülőterek

Tartomány

Arlanda

Sigtuna

Arvidsjaur

Arvidsjaur

Bromma

Stockholm

Dala Airport

Borlänge

Göteborg City Airport

Göteborg

Göteborg/Landvetter

Härryda

Halmstad

Halmstad

Jönköping

Jönköping

Kalmar

Kalmar

Karlstad

Karlstad

Kiruna

Kiruna

Kristianstad-Everöd

Kristianstad

Malmö-Sturup

Svedala

Norrköping

Norrköping

Linköping

Linköping

Luleå-Kallax

Luleå

Pajala-Ylläs

Pajala

Ronneby/Kallinge

Ronneby

Scandinavian Mountains Airport

Malung-Sälen

Stockholm-Skavsta

Nyköping

Sundsvall-Härnösand

Timrå

Umeå

Umeå

Visby

Gotland

Västerås-Hässlö

Västerås

Växjö

Växjö

Örebro

Örebro

Östersund

Östersund

Kisrepülőterek

| Repülőterek | Tartomány |
| --- | --- |
| Rörberg | Gävle |
| Skellefteå | Skellefteå |
| Skövde | Skövde |
| Trollhättan/Vänersborg | Vänersborg |
| Ängelholm | Ängelholm |
| Örnsköldsvik | Örnsköldsvik |

Repülőterek

Tartomány

Rörberg

Gävle

Skellefteå

Skellefteå

Skövde

Skövde

Trollhättan/Vänersborg

Vänersborg

Ängelholm

Ängelholm

Örnsköldsvik

Örnsköldsvik

Tengeri határok

| Kikötők | Tartomány |
| --- | --- |
| Bergkvara | Torsås |
| Borgholm | Borgholm |
| Ekenäs | Ronneby |
| Falkenberg | Falkenberg |
| Furusund | Norrtälje |
| Grönhögen | Mörbylånga |
| Gävle hamnar | Gävle |
| Göta kanal Söderköping | Söderköping |
| Göteborgs hamnar | Göteborg |
| Halmstad | Halmstad |
| Handelshamnen | Karlskrona |
| Hargshamn | Östhammar |
| Harnäs-Skutskär | Älvkarleby |
| Helsingborgs hamn | Helsingborg |
| Herrvik | Gotland |
| Holmsund | Umeå |
| Hudiksvalls hamnar | Hudiksvall |
| Husums hamn | Örnsköldsvik |
| Härnösands hamnar | Härnösand |
| Kalix hamn, Karlsborg | Kalix |
| Kalmar | Kalmar |
| Kapellskär | Norrtälje |
| Karlshamns hamnar | Karlshamn |
| Karlstad | Karlstad |
| Kramfors hamnar | Kramfors |
| Landskrona | Landskrona |
| Luleå hamn | Luleå |
| Lysekil | Lysekil |
| Malmö | Malmö |
| Mönsterås | Mönsterås |
| Norrköpings hamn | Norrköping |
| Nynäshamn | Nynäshamn |
| Oskarshamn | Oskarshamn |
| Oxelösund | Oxelösund |
| Piteå hamn | Piteå |
| Ronehamn | Gotland |
| Ronneby hamn | Ronneby |
| Saltö fiskhamn | Karlskrona |
| Sandhamn | Värmdö |
| Simrishamn | Simrishamn |
| Skelleftehamn | Skellefteå |
| Slite | Gotland |
| Sternö vindhamn | Karlshamn |
| Stillerydshamnen | Karlshamn |
| Stockholms hamnar | Stockholm |
| Strömstad | Strömstad |
| Sundsvalls hamnar | Sundsvall |
| Söderhamns hamnar | Söderhamn |
| Södertälje | Södertälje |
| Sölvesborgs hamn | Sölvesborg |
| Timrå hamnar | Timrå |
| Trelleborg | Trelleborg |
| Varberg | Varberg |
| Verköhamnen | Karlskrona |
| Visby | Gotland |
| Västervik | Västervik |
| Ystad | Ystad |
| Åhus | Kristianstad |
| Öregrund | Östhammar |
| Örnsköldsviks hamnar | Örnsköldsvik |

Kikötők

Tartomány

Bergkvara

Torsås

Borgholm

Borgholm

Ekenäs

Ronneby

Falkenberg

Falkenberg

Furusund

Norrtälje

Grönhögen

Mörbylånga

Gävle hamnar

Gävle

Göta kanal Söderköping

Söderköping

Göteborgs hamnar

Göteborg

Halmstad

Halmstad

Handelshamnen

Karlskrona

Hargshamn

Östhammar

Harnäs-Skutskär

Älvkarleby

Helsingborgs hamn

Helsingborg

Herrvik

Gotland

Holmsund

Umeå

Hudiksvalls hamnar

Hudiksvall

Husums hamn

Örnsköldsvik

Härnösands hamnar

Härnösand

Kalix hamn, Karlsborg

Kalix

Kalmar

Kalmar

Kapellskär

Norrtälje

Karlshamns hamnar

Karlshamn

Karlstad

Karlstad

Kramfors hamnar

Kramfors

Landskrona

Landskrona

Luleå hamn

Luleå

Lysekil

Lysekil

Malmö

Malmö

Mönsterås

Mönsterås

Norrköpings hamn

Norrköping

Nynäshamn

Nynäshamn

Oskarshamn

Oskarshamn

Oxelösund

Oxelösund

Piteå hamn

Piteå

Ronehamn

Gotland

Ronneby hamn

Ronneby

Saltö fiskhamn

Karlskrona

Sandhamn

Värmdö

Simrishamn

Simrishamn

Skelleftehamn

Skellefteå

Slite

Gotland

Sternö vindhamn

Karlshamn

Stillerydshamnen

Karlshamn

Stockholms hamnar

Stockholm

Strömstad

Strömstad

Sundsvalls hamnar

Sundsvall

Söderhamns hamnar

Söderhamn

Södertälje

Södertälje

Sölvesborgs hamn

Sölvesborg

Timrå hamnar

Timrå

Trelleborg

Trelleborg

Varberg

Varberg

Verköhamnen

Karlskrona

Visby

Gotland

Västervik

Västervik

Ystad

Ystad

Åhus

Kristianstad

Öregrund

Östhammar

Örnsköldsviks hamnar

Örnsköldsvik

SVÁJC

A HL C 411., 2017.12.2., 10. o. számában közzétett információk módosítása

Repülőterek

| 1. | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

1.

| 2. | Genève-Cointrin |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zürich |
| --- | --- |

3.

| 4. | Saint-Gall-Altenrhein SG |
| --- | --- |

4.

| 5. | Berne-Belp |
| --- | --- |

5.

| 6. | Granges |
| --- | --- |

6.

| 7. | La-Chaux-de-Fond-Les Eplatures |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lausanne-La Blécherette |
| --- | --- |

8.

| 9. | Locarno-Magadino |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lugano-Agno |
| --- | --- |

10.

| 11. | Samedan |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sion |
| --- | --- |

12.

| 13. | Buochs* |
| --- | --- |

13.

| 14. | Emmen* |
| --- | --- |

14.

| 15. | Mollis* |
| --- | --- |

15.

| 16. | Saanen* |
| --- | --- |

16.

| 17. | St. Stephan* |
| --- | --- |

17.

| * | Határátkelőhelyként csak kivételes esetben, a helyszínen jelen lévő felügyeleti hatóság előzetes egyedi engedélyével használható. |
| --- | --- |

*

Magyarázat:

A csillaggal (*) jelölt határátkelőhelyeken a határellenőrzési hatóságok személyzete nem tartózkodik állandó jelleggel. Ezek a határátkelőhelyek csak kivételes esetekben használhatók a schengeni térségbe való belépésre és az onnan való kilépésre, feltéve, hogy a beutazásról és a vízumkiadásról szóló, 2018. augusztus 15-i rendelet (OEV, RS 142.204) 29. cikkének (3) bekezdésével összhangban az illetékes felügyeleti hatóságok előzetesen egyedi engedélyt adtak ki.

A korábbi közzétételek listája

HL C 316., 2007.12.28., 1. o.

HL C 134., 2008.5.31., 16. o.

HL C 177., 2008.7.12., 9. o.

HL C 200., 2008.8.6., 10. o.

HL C 331., 2008.12.31., 13. o.

HL C 3., 2009.1.8., 10. o.

HL C 37., 2009.2.14., 10. o.

HL C 64., 2009.3.19., 20. o.

HL C 99., 2009.4.30., 7. o.

HL C 229., 2009.9.23., 28. o.

HL C 263., 2009.11.5., 22. o.

HL C 298., 2009.12.8., 17. o.

HL C 74., 2010.3.24., 13. o.

HL C 326., 2010.12.3., 17. o.

HL C 355., 2010.12.29., 34. o.

HL C 22., 2011.1.22., 22. o.

HL C 37., 2011.2.5., 12. o.

HL C 149., 2011.5.20., 8. o.

HL C 190., 2011.6.30., 17. o.

HL C 203., 2011.7.9., 14. o.

HL C 210., 2011.7.16., 30. o.

HL C 271., 2011.9.14., 18. o.

HL C 356., 2011.12.6., 12. o.

HL C 111., 2012.4.18., 3. o.

HL C 183., 2012.6.23., 7. o.

HL C 313., 2012.10.17., 11. o.

HL C 394., 2012.12.20., 22. o.

HL C 51., 2013.2.22., 9. o.

HL C 167., 2013.6.13., 9. o.

HL C 242., 2013.8.23., 2. o.

HL C 275., 2013.9.24., 7. o.

HL C 314., 2013.10.29., 5. o.

HL C 324., 2013.11.9., 6. o.

HL C 57., 2014.2.28., 4. o.

HL C 167., 2014.6.4., 9. o.

HL C 244., 2014.7.26., 22. o.

HL C 332., 2014.9.24., 12. o.

HL C 420., 2014.11.22., 9. o.

HL C 72., 2015.2.28., 17. o.

HL C 126., 2015.4.18., 10. o.

HL C 229., 2015.7.14., 5. o.

HL C 341., 2015.10.16., 19. o.

HL C 84., 2016.3.4., 2. o.

HL C 236., 2016.6.30., 6. o.

HL C 278., 2016.7.30., 47. o.

HL C 331., 2016.9.9., 2. o.

HL C 401., 2016.10.29., 4. o.

HL C 484., 2016.12.24., 30. o.

HL C 32., 2017.2.1., 4. o.

HL C 74., 2017.3.10., 9. o.

HL C 120., 2017.4.13., 17. o.

HL C 152., 2017.5.16., 5. o.

HL C 411., 2017.12.2., 10. o.

HL C 31., 2018.1.27., 12. o.

HL C 261., 2018.7.25., 6. o.

HL C 264., 2018.7.26., 8. o.

HL C 368., 2018.10.11., 4. o.

HL C 459., 2018.12.20., 40. o.

HL C 43., 2019.2.4., 2. o.

HL C 64., 2020.2.27., 6. o.

---

(1)  A korábbi közzétételek listáját lásd a dokumentum végén.

(2)  HL L 77., 2016.3.23., 1. o.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/50

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2021/C 58/06)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020. október 15. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85649 |
| A határozat száma | 118/20/COL |
| EFTA-állam | Norvégia |
| Megnevezés | A légitársaságokra vonatkozó állami garanciarendszer meghosszabbítása a Covid19-járvánnyal összefüggésben |
| Jogalap | A garanciarendszer jóváhagyásáról szóló parlamenti határozat, a minisztérium által javasolt feltételekkel összhangban |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A garanciarendszer célja a légiközlekedési ágazat likviditási problémáinak enyhítése és annak biztosítása, hogy a Covid19-járvány által okozott zavarok ne veszélyeztessék a légitársaságok életképességét. |
| A támogatás formája | Állami garanciák |
| Költségvetés | 6 milliárd NOK (becslés) |
| Időtartam | 2020. december 31. |
| Gazdasági ágazatok | Légi közlekedés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | GIEK, a norvég exporthitelgarancia-ügynökség |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVÉGIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2020. október 15.

Ügyszám

85649

A határozat száma

118/20/COL

EFTA-állam

Norvégia

Megnevezés

A légitársaságokra vonatkozó állami garanciarendszer meghosszabbítása a Covid19-járvánnyal összefüggésben

Jogalap

A garanciarendszer jóváhagyásáról szóló parlamenti határozat, a minisztérium által javasolt feltételekkel összhangban

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A garanciarendszer célja a légiközlekedési ágazat likviditási problémáinak enyhítése és annak biztosítása, hogy a Covid19-járvány által okozott zavarok ne veszélyeztessék a légitársaságok életképességét.

A támogatás formája

Állami garanciák

Költségvetés

6 milliárd NOK (becslés)

Időtartam

2020. december 31.

Gazdasági ágazatok

Légi közlekedés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

GIEK, a norvég exporthitelgarancia-ügynökség

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVÉGIA

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/51

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2021/C 58/07)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020. november 12. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85837 |
| A határozat száma | 132/20/COL |
| EFTA-állam | Norvégia |
| Régió | Norvégia egész területe |
| Megnevezés | Covid19 – Kereskedelmihitel-biztosításra vonatkozó portfóliógarancia |
| Jogalap | Parlamenti állásfoglalás („Stortingsvedtak”) a 2020. évi nemzeti költségvetés módosításáról: „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021” (még nem fogadták el) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kereskedelmihitel-biztosítási piac működésének biztosítása a Covid19-világjárvány idején |
| A támogatás formája | Garanciák |
| Költségvetés | 19,820 milliárd NOK garanciákban |
| Időtartam | 2021. június 30-ig |
| Gazdasági ágazatok | Kereskedelmihitel-biztosítás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | GIEK |
| Postboks 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVÉGIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2020. november 12.

Ügyszám

85837

A határozat száma

132/20/COL

EFTA-állam

Norvégia

Régió

Norvégia egész területe

Megnevezés

Covid19 – Kereskedelmihitel-biztosításra vonatkozó portfóliógarancia

Jogalap

Parlamenti állásfoglalás („Stortingsvedtak”) a 2020. évi nemzeti költségvetés módosításáról: „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021” (még nem fogadták el)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kereskedelmihitel-biztosítási piac működésének biztosítása a Covid19-világjárvány idején

A támogatás formája

Garanciák

Költségvetés

19,820 milliárd NOK garanciákban

Időtartam

2021. június 30-ig

Gazdasági ágazatok

Kereskedelmihitel-biztosítás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

GIEK

Postboks 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVÉGIA

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/52

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2021/C 58/08)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020. november 12. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85836 |
| A határozat száma | 133/20/COL |
| EFTA-állam | Norvégia |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | A Covid19-garanciarendszer 4. módosítása |
| Jogalap | Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A Covid19-világjárvány miatt hirtelen likviditási hiánnyal szembesülő vállalkozások likviditáshoz való hozzáférésének biztosítása |
| A támogatás formája | Állami garanciák |
| Költségvetés | 50 milliárd NOK (a módosított programra vonatkozóan) |
| Időtartam | 2020. március 26. – 2021. június 30. |
| Gazdasági ágazatok | Valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | GIEK, a norvég exporthitelgarancia-ügynökség |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVÉGIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2020. november 12.

Ügyszám

85836

A határozat száma

133/20/COL

EFTA-állam

Norvégia

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

A Covid19-garanciarendszer 4. módosítása

Jogalap

Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A Covid19-világjárvány miatt hirtelen likviditási hiánnyal szembesülő vállalkozások likviditáshoz való hozzáférésének biztosítása

A támogatás formája

Állami garanciák

Költségvetés

50 milliárd NOK (a módosított programra vonatkozóan)

Időtartam

2020. március 26. – 2021. június 30.

Gazdasági ágazatok

Valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

GIEK, a norvég exporthitelgarancia-ügynökség

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVÉGIA

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/53

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2021/C 58/09)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020. október 28. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85631 |
| A határozat száma | 123/20/COL |
| EFTA-állam | Norvégia |
| Megnevezés | A helyi műsorszórást támogató program |
| Jogalap | A helyi műsorszórás támogatásáról szóló 2016. február 19-i 166. sz. rendelet |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Médiapluralizmus, szólásszabadság és a helyi műsorszórás demokratikus funkciójának erősítése |
| A támogatás formája | Támogatás |
| Költségvetés | Évente 22 millió NOK |
| Intenzitás | 80 % |
| Időtartam | 2021. január 1-jétől 2026. december 31-ig |
| Gazdasági ágazatok | Média |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Norvég Médiahatóság |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORVÉGIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2020. október 28.

Ügyszám

85631

A határozat száma

123/20/COL

EFTA-állam

Norvégia

Megnevezés

A helyi műsorszórást támogató program

Jogalap

A helyi műsorszórás támogatásáról szóló 2016. február 19-i 166. sz. rendelet

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Médiapluralizmus, szólásszabadság és a helyi műsorszórás demokratikus funkciójának erősítése

A támogatás formája

Támogatás

Költségvetés

Évente 22 millió NOK

Intenzitás

80 %

Időtartam

2021. január 1-jétől 2026. december 31-ig

Gazdasági ágazatok

Média

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Norvég Médiahatóság

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORVÉGIA

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/54

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2021/C 58/10)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020. november 11. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85838 |
| A határozat száma | 131/20/COL |
| EFTA-állam | Norvégia |
| Megnevezés | Regionálisan differenciált társadalombiztosítási járulékok 2021 |
| Jogalap | A parlament társadalombiztosítási járulékok stb. arányáról szóló éves állásfoglalása, valamint a nemzeti társadalombiztosítási rendszerről szóló, 1997. február 28-i 19. sz. törvény (Folketrygdloven) 23. cikkének (2) bekezdése. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Regionális támogatás |
| A támogatás formája | Adókedvezmény |
| Intenzitás | 3,1 – 12,4 |
| Időtartam | 2021.1.1. – 2021.12.31. |
| Gazdasági ágazatok | Horizontális. Minden, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásokban szereplő ágazat. |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Norvégia kormánya |

A határozat elfogadásának időpontja

2020. november 11.

Ügyszám

85838

A határozat száma

131/20/COL

EFTA-állam

Norvégia

Megnevezés

Regionálisan differenciált társadalombiztosítási járulékok 2021

Jogalap

A parlament társadalombiztosítási járulékok stb. arányáról szóló éves állásfoglalása, valamint a nemzeti társadalombiztosítási rendszerről szóló, 1997. február 28-i 19. sz. törvény (Folketrygdloven) 23. cikkének (2) bekezdése.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Regionális támogatás

A támogatás formája

Adókedvezmény

Intenzitás

3,1 – 12,4

Időtartam

2021.1.1. – 2021.12.31.

Gazdasági ágazatok

Horizontális. Minden, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásokban szereplő ágazat.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Norvégia kormánya

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/55

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2021/C 58/11)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020. október 19. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85613 |
| A határozat száma | 119/20/COL |
| EFTA-állam | Norvégia |
| Régió | Vestfold og Telemark |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ellentételezés a Dyrsku’n Arrangement AS számára a Covid19-járvánnyal összefüggésben |
| Jogalap | A Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium által a Dyrsku’n Arrangement AS részére küldött, a norvég parlament 11,2 millió NOK összegű állami támogatás odaítéléséről szóló, 2020. október 9-i határozatának célkitűzését végrehajtó allokációs levél. |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Kivételes körülmények között bekövetkezett károk ellentételezése |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 11,2 millió NOK |
| Intenzitás | 68,70 % (becslés) |
| Gazdasági ágazatok | Konferencia, kereskedelmi bemutató szervezése; kempingszolgáltatás; egyéb szálláshely-szolgáltatás. |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium |
| Postboks 8007 Dep. |
| N-0030 Oslo |
| NORVÉGIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2020. október 19.

Ügyszám

85613

A határozat száma

119/20/COL

EFTA-állam

Norvégia

Régió

Vestfold og Telemark

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ellentételezés a Dyrsku’n Arrangement AS számára a Covid19-járvánnyal összefüggésben

Jogalap

A Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium által a Dyrsku’n Arrangement AS részére küldött, a norvég parlament 11,2 millió NOK összegű állami támogatás odaítéléséről szóló, 2020. október 9-i határozatának célkitűzését végrehajtó allokációs levél.

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Kivételes körülmények között bekövetkezett károk ellentételezése

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

11,2 millió NOK

Intenzitás

68,70 % (becslés)

Gazdasági ágazatok

Konferencia, kereskedelmi bemutató szervezése; kempingszolgáltatás; egyéb szálláshely-szolgáltatás.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium

Postboks 8007 Dep.

N-0030 Oslo

NORVÉGIA

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/56

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2021/C 58/12)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020. november 6. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85844 |
| A határozat száma | 129/20/COL |
| EFTA-állam | Izland |
| Megnevezés | Jövedelemkiesési támogatások a Covid19-cel összefüggésben |
| Jogalap | Törvény a koronavírus-világjárvány következtében bevételkieséssel sújtott vállalkozásoknak nyújtott támogatásról (lög um tekjufallsstyrki) |
| Az intézkedés típusa | Közvetlen támogatás |
| Célkitűzés | A foglalkoztatás és a gazdasági tevékenység szintjének fenntartása Izlandon azon vállalkozások támogatásán keresztül, amelyek a Covid19-járvány és a vírussal szembeni küzdelem érdekében bevezetett intézkedések miatt átmeneti bevételkiesést könyveltek el |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 23,3 milliárd ISK |
| Időtartam | 2021. május 1-jéig |
| Gazdasági ágazatok | Minden ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Iceland Revenue and Customs (Izlandi Adó- és Vámhivatal) |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavík |
| Izland |

A határozat elfogadásának időpontja

2020. november 6.

Ügyszám

85844

A határozat száma

129/20/COL

EFTA-állam

Izland

Megnevezés

Jövedelemkiesési támogatások a Covid19-cel összefüggésben

Jogalap

Törvény a koronavírus-világjárvány következtében bevételkieséssel sújtott vállalkozásoknak nyújtott támogatásról (lög um tekjufallsstyrki)

Az intézkedés típusa

Közvetlen támogatás

Célkitűzés

A foglalkoztatás és a gazdasági tevékenység szintjének fenntartása Izlandon azon vállalkozások támogatásán keresztül, amelyek a Covid19-járvány és a vírussal szembeni küzdelem érdekében bevezetett intézkedések miatt átmeneti bevételkiesést könyveltek el

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

23,3 milliárd ISK

Időtartam

2021. május 1-jéig

Gazdasági ágazatok

Minden ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Iceland Revenue and Customs (Izlandi Adó- és Vámhivatal)

Tryggvagata 19

101 Reykjavík

Izland

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/57

---

NYÍLT VERSENYVIZSGA-FELHÍVÁS

(2021/C 58/13)

Az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) az alábbi nyílt versenyvizsgát szervezi:

EPSO/AST/148/21

KORREKTOR/NYELVI SZERKESZTŐ (AST 3) az alábbi nyelveken:

görög (EL), spanyol (ES), észt (ET), ír (GA), olasz (IT) és portugál (PT)

A versenyvizsga-felhívás az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2021. február 18-i C 58. A. számában jelenik meg 24 nyelven.

További információk az EPSO honlapján találhatók: https://epso.europa.eu/

---

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-Bíróság

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/58

---

A Borgarting lagmannsrett tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a P elleni büntetőeljárásban

(E-15/20. sz. ügy)

(2021/C 58/14)

A Borgarting lagmannsrett (Borgarting fellebbviteli bíróság) 2020. október 16-án kelt, a Bíróság Hivatalához 2020. október 21-én beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a P elleni büntetőeljárásban, az alábbi kérdéseket illetően:

1. kérdés

Ellentétes-e az EGT-megállapodás 3. cikkével és 7. cikkének a) pontjával – összefüggésben a 883/2004/EK rendelettel, különösen az annak 6. fejezetével együtt értelmezett 4., 5. és 7. cikkével – az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében:

| a) | a munkanélküli ellátásra való jogosultság feltétele, hogy a munkanélküli személy Norvégiában tartózkodjon („oppholder seg”) (lásd a nemzeti biztosítási törvény 4-2. szakaszát); valamint |
| --- | --- |

a)

a munkanélküli ellátásra való jogosultság feltétele, hogy a munkanélküli személy Norvégiában tartózkodjon („oppholder seg”) (lásd a nemzeti biztosítási törvény 4-2. szakaszát); valamint

| b) | a munkanélküli ellátásokról szóló nemzeti rendelet rendelkezik a tartózkodási követelmény alóli – a 883/2004/EK rendelet 64. cikkében szereplő előírást is magában foglaló – mentességről, amelyet az átültető rendeletben is végrehajtottak? |
| --- | --- |

b)

a munkanélküli ellátásokról szóló nemzeti rendelet rendelkezik a tartózkodási követelmény alóli – a 883/2004/EK rendelet 64. cikkében szereplő előírást is magában foglaló – mentességről, amelyet az átültető rendeletben is végrehajtottak?

2. kérdés

Az 1. kérdésre adott választól függetlenül, az EGT-megállapodás szabad mozgásra vonatkozó szabályai, köztük a 28., 29. és 36. cikk értelmében vett korlátozásnak minősül-e az 1. kérdésben leírt szabályozás?

Ha igen, e korlátozás igazolható-e a következő indokokkal:

| i. | általában úgy tekintik, hogy az illetékes államban való tartózkodás jobban ösztönzi a munkanélkülit és megfelelőbb lehetőséget nyújt számára ahhoz, hogy állást keressen és találjon, így az esetleges állást is gyorsabban be tudja tölteni; |
| --- | --- |

i.

általában úgy tekintik, hogy az illetékes államban való tartózkodás jobban ösztönzi a munkanélkülit és megfelelőbb lehetőséget nyújt számára ahhoz, hogy állást keressen és találjon, így az esetleges állást is gyorsabban be tudja tölteni;

| ii. | általában úgy tekintik, hogy az illetékes államban való tartózkodás elősegíti, hogy a munkanélküli a foglalkoztatási szolgálatok rendelkezésére álljon, valamint hogy a norvégiai jelenlét lehetővé teszi a közigazgatás számára annak ellenőrzését, hogy a munkanélküli megfelel-e a munkanélküliség esetén fizetett pénzbeli ellátás igénybevételéhez szükséges feltételeknek – azt is beleértve, hogy a munkanélküli ténylegesen munkanélküli és nem rendelkezik rejtett jövedelemforrásokkal –, hogy valódi munkakereső-e, aktívan keres-e állást vagy részt vesz-e álláskeresésre irányuló egyéb tevékenységekben; |
| --- | --- |

ii.

általában úgy tekintik, hogy az illetékes államban való tartózkodás elősegíti, hogy a munkanélküli a foglalkoztatási szolgálatok rendelkezésére álljon, valamint hogy a norvégiai jelenlét lehetővé teszi a közigazgatás számára annak ellenőrzését, hogy a munkanélküli megfelel-e a munkanélküliség esetén fizetett pénzbeli ellátás igénybevételéhez szükséges feltételeknek – azt is beleértve, hogy a munkanélküli ténylegesen munkanélküli és nem rendelkezik rejtett jövedelemforrásokkal –, hogy valódi munkakereső-e, aktívan keres-e állást vagy részt vesz-e álláskeresésre irányuló egyéb tevékenységekben;

| iii. | általában úgy tekintik, hogy az illetékes államban való tartózkodás jobb lehetőségeket biztosít a foglalkoztatási szolgálatok számára annak vizsgálatához, hogy a munkanélküli megfelelő nyomon követésben részesül-e; valamint |
| --- | --- |

iii.

általában úgy tekintik, hogy az illetékes államban való tartózkodás jobb lehetőségeket biztosít a foglalkoztatási szolgálatok számára annak vizsgálatához, hogy a munkanélküli megfelelő nyomon követésben részesül-e; valamint

| iv. | a nemzeti szabályozás lehetővé teszi, hogy a munkanélküli a 883/2004/EK rendeletben előírt feltételek mellett másik EGT-államban munkanélküli ellátásban részesüljön. |
| --- | --- |

iv.

a nemzeti szabályozás lehetővé teszi, hogy a munkanélküli a 883/2004/EK rendeletben előírt feltételek mellett másik EGT-államban munkanélküli ellátásban részesüljön.

3. kérdés

Ha az 1. és a 2. kérdésre adott válaszok szükségessé teszik, a 2004/38 irányelvvel, többek között annak 4., 6. és 7. cikkével kapcsolatban is hasonló kérdések merülnek fel.

4. kérdés

A vádlottal szemben amiatt emeltek vádat, hogy hamis információkat szolgáltatott a norvég munkaügyi és jóléti hivatalnak (NAV) egy másik EGT-államban való tartózkodással kapcsolatban, és ezáltal félrevezette a norvég munkaügyi és jóléti hivatalt, amely olyan munkanélküli ellátást fizetett a számára, amelyre nem volt jogosult, mivel a nemzeti biztosítási törvény a munkanélküli ellátásban való részesülés feltételéül szabja a Norvégiában való tartózkodást („opphold”). Tekintettel a 883/2004/EK rendelet norvégiai átültetésére (lásd az 1. kérdést), a büntető törvénykönyv csalásra és hamis nyilatkozattételre vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása a jelen ügyhöz hasonló esetben összhangban áll-e az olyan alapvető EGT-jogi elvekkel, mint az egyértelműség elve és a jogbiztonság elve?

5. kérdés

Figyelemmel a jelenlegihez hasonló konkrét ügyre és a 883/2004/EK rendelet átültetésére (lásd az 1. kérdést), a büntetőjogi szankció megfelel-e az arányosság elvének?

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/60

---

Értesítés

a Kínai Népköztársaságból származó kálcium-szilícium behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

(2021/C 58/15)

Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) panaszt nyújtottak be, amely szerint a Kínai Népköztársaságból származó kálcium-szilícium (CaSi) behozatala dömpingelt formában történik, és ezáltal kárt okoz (2) az uniós gazdasági ágazatnak.

1.   Panasz

A panaszt 2021. január 4-én az Euroalliages, az összes uniós kálcium-szilícium-gyártót képviselő szövetség (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a kálcium-szilíciummal foglalkozó uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza a panasz nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók általi támogatottság mértékére vonatkozó elemzést. Ezen értesítés 5.6. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   Vizsgált termék

A vizsgálat tárgyát képező termék: ötvözet vagy vegyület, amely legalább 16 tömegszázalék kálciumot, legalább 45 tömegszázalék szilíciumot, kevesebb mint 14 tömegszázalék vasat és legfeljebb 10 tömegszázalék bármely más anyagot tartalmaz; ömlesztett formában is, tasakokba vagy acélhordókba csomagolva, acéllemezekben (vagy huzalokban) vagy más kiszerelésben (a továbbiakban: vizsgált termék); közismert nevén kálcium-szilícium („CaSi”).

Amennyiben az érdekelt felek a termékkörre vonatkozóan információkat kívánnak szolgáltatni, ezt az ezen értesítés közzétételétől számított 10 napon belül kell megtenniük (3).

3.   A dömpingre vonatkozó állítás

Az állítólagosan dömpingelt termék a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó, jelenleg az ex 7202 99 80 és ex 2850 00 60 KN-kódok (TARIC-kódok: 7202998030 és 2850006091) alá tartozó vizsgált termék. A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek.

A panaszos állítása szerint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása.

A jelentős torzulásokra vonatkozó állításának alátámasztásaképpen a panaszos a 2017. december 20-án kelt „Bizottsági szolgálati munkadokumentum a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumban (4) található információkra hivatkozott. A panaszos különösen a termelési tényezők torzulásáról szóló külön szakaszra, továbbá a nyersanyagokról (például a mészkőről és a kvarcról) és más felhasznált anyagokról szóló szakaszra, valamint az energia és a villamos energia általános torzulásairól szóló fejezetekre támaszkodott. A panaszos hivatkozott továbbá egy, a kínai ferroötvözet-ágazatról szóló ágazati tanulmányra (5), amely megállapítja, hogy a kínai ferroötvözet-ágazatban erős kormányzati irányítás és diszkrecionális beavatkozás érvényesül, és arra a következtetésre jutott, hogy az ágazathoz tartozó kínai vállalatok „torzult piaci környezetben működnek, ahol a verseny mechanizmusai nem strukturálhatják a belföldi piacot, és nem igazíthatják azt a globális piacokhoz”. Végezetül a panaszos a ferroszilíciumról szóló, 2020. június 30-i (EU) 2020/909 dömpingellenes rendeletben foglalt, hatályvesztést követő felülvizsgálat megállapításaira és következtetéseire támaszkodott, amely szerint a kínai ferroötvözet-ágazat súlyosan torzult. Ez a megállapítás a teljes ferroötvözet-ágazatra vonatkozik, amely a kálcium-szilíciumot (6) is magába foglalja.

Ennek következtében az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjára való tekintettel a dömping fennállására vonatkozó állítás egy – torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségeken alapuló – számtanilag képzett rendes érték és a vizsgált terméknek az Unióba irányuló exportja során alkalmazott exportár (gyártelepi szinten történő) összehasonlításán alapul. Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözetek az érintett ország vonatkozásában jelentősek.

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdése értelmében elegendő bizonyíték utal arra, hogy az árakra és a költségekre kiható jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az érintett országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, ezért indokolt az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján vizsgálatot indítani.

Az országjelentés megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (7). A panasz nyilvános változata tartalmazza a kálcium-szilícium ágazatban tapasztalható állami beavatkozást és torzulásokat alátámasztó valamennyi bizonyítékot, amelyek az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában is megtekinthetők.

4.   A kárra, az ok-okozati összefüggésre, valamint a nyersanyagpiaci torzulásokra vonatkozó állítások

4.1.   
  A kárra, illetve az ok-okozati összefüggésre vonatkozó állítás

A panaszos bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a vizsgált terméknek az érintett országból érkező behozatala abszolút értelemben és piaci részesedését tekintve egyaránt jelentősen nőtt.

A panaszos által szolgáltatott bizonyítékok azt mutatják, hogy a behozott vizsgált termék volumene és árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatottak az uniós értékesítés volumenére és az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árszintre, és ezáltal jelentős mértékben rontották az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét, valamint pénzügyi és foglalkoztatási helyzetét.

4.2.   
  A nyersanyagpiaci torzulásokra vonatkozó állítás

A panaszos elegendő bizonyítékkal szolgált a nyersanyagpiaci torzulásokra vonatkozóan, amelyeket elősorban az okoz, hogy Kínában kettős árképzési rendszert alkalmaznak a vizsgált termék tekintetében. A bizonyítékok azt mutatják, hogy a villamos energia teszi ki a vizsgált termék gyártási költségének 20 %-át. A panasz tartalmazza továbbá a kálcium-szilícium legfontosabb exportőreinek székhelye szerinti, észak-kínai tartományok villamosenergia-árainak és az ugyanezen tartományokból exportált villamos energia exportárának összehasonlítását, ami azt igazolja, hogy az utóbbiak szisztematikusan jelentős mértékben magasabbak. Ezen túlmenően a panaszos jelzi, hogy e torzulás eredményeként a kínai piacon a villamos energia ára lényegesen alacsonyabb a mértékadó nemzetközi piacokon érvényes áraknál.

A Bizottság ezért az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének megfelelően a vizsgálat során az állítólagos torzulásokat is megvizsgálja annak eldöntéséhez, hogy szükség esetén a kár megszüntetéséhez elegendő-e a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám kivetése Kína tekintetében. Ha a Bizottság a vizsgálat során további, az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének hatálya alá tartozó torzulásokat azonosít, a vizsgálatot ezekre a további torzulásokra is kiterjesztheti.

5.   Eljárás

Minthogy a tagállamok tájékoztatását követően megállapítást nyert, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat részéről vagy annak nevében nyújtották be, és hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az eljárás megindításához, a Bizottság az alaprendelet 5. cikkével összhangban vizsgálatot indít.

A vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az érintett országból származó vizsgált termék behozatala dömpingelt formában történik-e, és ha igen, a dömpingelt behozatal okozott-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

Amennyiben a következtetések ezt alátámasztják, a Bizottság a vizsgálat keretében az alaprendelet 21. cikkével összhangban megállapítja, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes-e az uniós érdekkel. Az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének alkalmazása esetén a vizsgálat keretében a Bizottság e rendelet 7. cikkének (2b) bekezdésével összhangban is megvizsgálja az uniós érdeket.

A 2018. június 8-án hatályba lépett (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) (a piacvédelmi eszközök modernizációs csomagja) a korábbiakhoz képest jelentős változásokat hozott a dömpingellenes eljárások időbeli ütemezése és határidői tekintetében. Az érdekelt feleknek – különösképpen a vizsgálatok korai szakaszában – rövidebb idő áll rendelkezésére ahhoz, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál.

A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét arra, hogy a Covid19-járvány kitörése nyomán közleményt (9) tett közzé a járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt lehetséges hatásairól, amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

5.1.   
  Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A dömping és a kár vizsgálata a 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjed ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra („figyelembe vett időszak”) terjed ki.

5.2.   
  Észrevételek a panasszal és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Amennyiben az érdekelt felek a panaszhoz (ideértve a kárt és az ok-okozati összefüggést érintő kérdéseket is) vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a panasz támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

5.3.   
  A dömping megállapítására irányuló eljárás

A Bizottság felkéri a vizsgált termék exportáló gyártóit (10) az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

5.3.1.   Az exportáló gyártókra vonatkozó vizsgálat

5.3.1.1.   A vizsgálat alá vonandó kínai exportáló gyártók kiválasztására irányuló eljárás

a)   Mintavétel

Tekintettel az ezen eljárásban érintett, az érintett országban működő exportáló gyártók esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó exportáló gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes exportáló gyártót, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül küldjenek a Bizottságnak információkat vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/ecba917e-c736-0124-915b-dee5fe7dca5e

A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.8. pont ad tájékoztatást.

Az exportáló gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felvette a kapcsolatot Kína hatóságaival, és kapcsolatba léphet az exportáló gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Ha mintavételre van szükség, akkor az exportáló gyártók kiválasztása történhet az Unióba irányuló kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben Kína hatóságain keresztül – az összes ismert exportáló gyártót, Kína hatóságait és az exportáló gyártók szervezeteit értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Miután megkapta az exportáló gyártók mintájának kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érdekelt feleket arról, hogy bekerültek-e a mintába vagy sem. A mintába felvett exportáló gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük a kérdőívet.

A Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az exportáló gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

A Bizottság a kérdőívet az exportáló gyártók ismert szervezeteinek, valamint Kína hatóságainak is a rendelkezésére bocsátja.

A mintába való felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett exportáló gyártók – az alaprendelet 18. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül – együttműködőnek minősülnek (a továbbiakban: a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók). Az 5.3.1.1. b) pont sérelme nélkül a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatalra kivethető dömpingellenes vám nem fogja meghaladni a mintában szereplő exportáló gyártók számára megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlagát (11).

b)   A mintában nem szereplő exportáló gyártókra vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet

Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók kérhetik, hogy a Bizottság egyéni dömpingkülönbözetet állapítson meg számukra. Azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kívánják kérni, ki kell tölteniük a kérdőívet, és a megfelelően kitöltött kérdőívet – eltérő rendelkezés hiányában – a minta kiválasztására vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül vissza kell küldeniük. Az exportáló gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

A Bizottság megvizsgálja, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban megállapítható-e egyedi vám a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók számára.

Ugyanakkor azoknak a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, amelyek egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kérik, tudatában kell lenniük annak, hogy a Bizottság határozhat úgy, hogy nem állapít meg egyéni dömpingkülönbözetet számukra, például ha a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók száma olyan nagy, hogy az egyéni dömpingkülönbözet megállapítása túl nagy terhet jelentene, és akadályozná a vizsgálat időben történő lezárását.

5.3.2.   A jelentős torzulásokkal rendelkező érintett országra vonatkozó további eljárás

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság felkéri különösen valamennyi érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját a panaszban megadott inputokról és Harmonizált Rendszer (HR) szerinti kódokról, javasoljon egy vagy több megfelelő reprezentatív országot, és adja meg, hogy az adott országokban mely vállalatok gyártják a vizsgált terméket. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjával összhangban a Bizottság röviddel az eljárás megindítása után feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához, amelyben tájékoztatást ad a vizsgálatban érintett feleknek arról, hogy milyen forrásokat kíván felhasználni a rendes értéknek a 2. cikk (6a) bekezdése alapján történő meghatározásához, ideértve adott esetben a megfelelő reprezentatív harmadik ország kiválasztását is. A 2. cikk (6a) bekezdése e) pontjának megfelelően a vizsgálatban érintett felek 10 napot kapnak arra, hogy a feljegyzéssel kapcsolatban észrevételeket tegyenek. A Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján Brazília lehetséges megfelelő reprezentatív harmadik ország.

A megfelelő reprezentatív harmadik ország végleges kiválasztása céljából a Bizottság megvizsgálja, hogy az adott harmadik ország(ok) gazdasági fejlettségi szintje hasonló-e Kínáéhoz, hogy ezekben a harmadik országokban gyártják és értékesítik-e a vizsgált terméket, valamint hogy a vonatkozó adatok könnyen elérhetők-e. Ha több reprezentatív harmadik ország is van, a Bizottság adott esetben előnyben részesíti azokat az országokat, amelyekben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

Ezzel összefüggésben a Bizottság felkéri a Kínában működő valamennyi exportáló gyártót, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül küldjenek a Bizottságnak információkat a vizsgált termék gyártása során felhasznált anyagokra (a nyersanyagokat és a feldolgozott anyagokat egyaránt ideértve) és energiára vonatkozóan. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/4848756d-ef04-defb-9797-7f02776792b7

A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.8. pont ad tájékoztatást.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása keretében a költségek és az árak meghatározásához rendelkezésre bocsátani kívánt tényszerű információkat tartalmazó beadványokat az ezen értesítés közzétételétől számított 65 napon belül kell benyújtani a Bizottságnak. Az erre a célra felhasznált tényszerű információk kizárólag nyilvánosan hozzáférhető forrásokból vehetők.

5.3.3.   A független importőrökre vonatkozó vizsgálat (12) (13)

A Bizottság felkéri a vizsgált terméket Kínából az Unióba importáló független importőröket a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az ezen eljárásban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül küldjék meg a Bizottságnak az ezen értesítés mellékletében meghatározott információkat.

A Bizottság a független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a vizsgált termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.

Miután megkapta a minta kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érintett feleket az importőrök mintája kapcsán hozott döntéséről. A Bizottság emellett a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kapcsán hozott döntésre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

Az importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

5.4.   
  A kár megállapítására irányuló eljárás és az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

Az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát az ismert uniós gyártók – konkrétan az alábbiak – rendelkezésére:

| — | OFZ, a.s., Istebné |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné

| — | Ferropem |
| --- | --- |

—

Ferropem

Az említett uniós gyártóknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

A Bizottság felkéri a fenti felsorolásban nem szereplő uniós gyártókat, hogy haladéktalanul, de – eltérő rendelkezés hiányában – legkésőbb az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül jelentkezzenek és igényeljenek kérdőívet, lehetőleg e-mailben.

Az uniós gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

5.5.   
  Az uniós érdek vizsgálata nyersanyagpiaci torzulásokra vonatkozó állítások esetén

Amennyiben a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése alapján nyersanyagpiaci torzulásokat azonosít, az alaprendelet 7. cikkének (2b) bekezdésével összhangban megvizsgálja az uniós érdeket. Ha a Bizottság úgy dönt, hogy az alaprendelet 7. cikkének alkalmazása keretében a vám szintjét a 7. cikk (2) bekezdése alapján határozza meg, akkor az uniós érdek vizsgálatát a 21. cikkel összhangban végzi el.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy szolgáltassanak olyan teljes körű releváns információkat, amelyek alapján a Bizottság eldöntheti, hogy az Uniónak érdekében áll-e az intézkedések szintjének az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése alapján történő meghatározása. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket különösen arra, hogy szolgáltassanak információkat az érintett országban rendelkezésre álló szabad kapacitásokról, a nyersanyagokért folytatott versenyről, valamint az uniós vállalatok ellátási láncaira kifejtett hatásokról. A Bizottság együttműködés hiányában is dönthet úgy, hogy az Uniónak érdekében áll az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének alkalmazása.

Abban az esetben, ha a Bizottság az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének alkalmazása mellett dönt, a 21. cikknek megfelelően el kell dönteni, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem ellentétes-e az uniós érdekkel. A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, a szakszervezeteket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy szolgáltassanak információkat az uniós érdekkel kapcsolatban.

Az uniós érdek vizsgálatával kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell benyújtani. Az információk tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújthatók be. A kérdőívek – köztük a vizsgált termék felhasználói számára összeállított kérdőív – egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. A 21. cikk alapján szolgáltatott információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

5.6.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az exportáló gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek elsőként bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az exportáló gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek az 5.3.1., az 5.3.3. és az 5.4. pont szerinti eljárások keretében információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni (14).

5.7.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat.

A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatásra a következő időkeretek vonatkoznak:

| i. | Az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt tartandó meghallgatást az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 60 napon belül kerül sor. |
| --- | --- |

i.

Az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt tartandó meghallgatást az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 60 napon belül kerül sor.

| ii. | A ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszt követően a meghallgatást az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésétől számított 5 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek tájékoztatására vonatkozó értesítés vagy a tájékoztató dokumentum dátumától számított 15 napon belül kerül sor. |
| --- | --- |

ii.

A ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszt követően a meghallgatást az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésétől számított 5 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek tájékoztatására vonatkozó értesítés vagy a tájékoztató dokumentum dátumától számított 15 napon belül kerül sor.

| iii. | A végleges ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban a meghallgatást az érdekelt felek végső tájékoztatásának dátumától számított 3 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt időszak alatt kerül sor. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, a meghallgatást az újabb végső tájékoztatás kézhezvételét követően azonnal kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek e tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt határidő lejárta előtt kerül sor. |
| --- | --- |

iii.

A végleges ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban a meghallgatást az érdekelt felek végső tájékoztatásának dátumától számított 3 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt időszak alatt kerül sor. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, a meghallgatást az újabb végső tájékoztatás kézhezvételét követően azonnal kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek e tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt határidő lejárta előtt kerül sor.

A fenti időkeretek nem érintik a Bizottság szolgálatainak azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben az időkereteken kívül is helyt adjanak meghallgatás iránti kérelmeknek, sem a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben elutasítsa a meghallgatás iránti kérelmeket. Ha a Bizottság szolgálatai elutasítják a meghallgatás iránti kérelmet, az érintett fél tájékoztatást kap az elutasítás indokairól.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

5.8.   
  Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (bizalmas) jelöléssel (15) kell ellátni. A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle.

Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket a TRON.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság) |
| Directorate G (G Igazgatóság) |
| Iroda: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság)

Directorate G (G Igazgatóság)

Iroda: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-cím:

a dömpinggel kapcsolatos kérdésekben:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-DUMPING@ec.europa.eu

a kárral kapcsolatos kérdésekben:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-INJURY@ec.europa.eu

6.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 6. cikke (9) bekezdésének megfelelően rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 13 hónapon belül – de legkésőbb 14 hónapon belül – lezárul. Az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében ideiglenes intézkedéseket rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított legfeljebb 7 hónapon belül – de legkésőbb 8 hónapon belül – lehet bevezetni.

Az alaprendelet 19a. cikkének megfelelően a Bizottság 4 héttel az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt tájékoztatást nyújt az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. Az érdekelt felek számára 3 munkanap áll rendelkezésre, hogy a számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

Ha a Bizottság nem vet ki ideiglenes vámokat, hanem folytatja a vizsgálatot, 4 héttel az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdésében megállapított határidő lejárta előtt tájékoztató dokumentumot ad ki, amelyben értesíti az érdekelt feleket az ideiglenes vámok kivetésének mellőzéséről.

Eltérő rendelkezés hiányában az érdekelt feleknek 15 nap áll rendelkezésére ahhoz, hogy az ideiglenes ténymegállapításokhoz vagy a tájékoztató dokumentumhoz írásbeli észrevételeket tegyenek, és 10 nap ahhoz, hogy a végleges ténymegállapításokhoz írásbeli észrevételeket tegyenek. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az érdekelt felek írásbeli észrevételeinek megtételére vonatkozó határidő az újabb végső tájékoztatás keretében kerül meghatározásra.

7.   Információszolgáltatás

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. és 6. pontjában meghatározott időkereteken belül szolgáltathatnak információkat. Az említett pontokban szereplő információktól eltérő információk a következő határidők és feltételek betartása mellett nyújthatók be:

| i. | Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakasszal kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 70 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

i.

Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakasszal kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 70 napon belül kell benyújtani.

| ii. | Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban az érdekelt felek – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésével kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követően nem nyújthatnak be új tényszerű információkat. A határidőt követően az érdekelt felek kizárólag akkor nyújthatnak be új tényszerű információkat, ha bizonyítani tudják, hogy az új tényszerű információk a más érdekelt felek tényekkel kapcsolatos állításainak cáfolatához szükségesek, és ha az új tényszerű információk ellenőrzése elvégezhető a vizsgálat időben történő lezárására rendelkezésre álló időn belül. |
| --- | --- |

ii.

Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban az érdekelt felek – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésével kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követően nem nyújthatnak be új tényszerű információkat. A határidőt követően az érdekelt felek kizárólag akkor nyújthatnak be új tényszerű információkat, ha bizonyítani tudják, hogy az új tényszerű információk a más érdekelt felek tényekkel kapcsolatos állításainak cáfolatához szükségesek, és ha az új tényszerű információk ellenőrzése elvégezhető a vizsgálat időben történő lezárására rendelkezésre álló időn belül.

| iii. | A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után. |
| --- | --- |

iii.

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

8.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az ilyen jellegű észrevételek megtételére a következő időkeretek vonatkoznak:

| i. | A más érdekelt felek által az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt benyújtott információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – legkésőbb az ezen értesítés közzétételét követő 75. napon kell megtenni. |
| --- | --- |

i.

A más érdekelt felek által az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt benyújtott információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – legkésőbb az ezen értesítés közzétételét követő 75. napon kell megtenni.

| ii. | Az érdekelt feleknek az ideiglenes ténymegállapításokról való tájékoztatása, illetve a tájékoztató dokumentum nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításokra, illetve a tájékoztató dokumentumra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 7 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

ii.

Az érdekelt feleknek az ideiglenes ténymegállapításokról való tájékoztatása, illetve a tájékoztató dokumentum nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításokra, illetve a tájékoztató dokumentumra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 7 napon belül kell benyújtani.

| iii. | Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követő 3 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az e tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket az erre a tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

iii.

Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követő 3 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az e tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket az erre a tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjen az érdekelt felektől.

9.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak igazoltan alapos okkal indokolt esetben biztosítható.

A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat.

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

10.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően ideiglenes vagy végleges megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a kérésnek megfelelő válaszadás indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

11.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt fél vagy felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás kérésére főszabályként a Bizottság szolgálatai általi meghallgatás iránti kérelmekre vonatkozóan az 5.7. pontban meghatározott időkereteket kell értelemszerűen alkalmazni. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2)  Az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban a „kár” általános kifejezés a jelentős hátrányt, a jelentős hátrány okozásával való fenyegetést, valamint a gazdasági ágazat létrehozásának jelentős hátráltatását jelenti.

(3)  Ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel értendő.

(4)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2, megtekinthető a következő internetcímen: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf (angol nyelven).

(5)  Think!Desk China Research & Consulting, M. Taube professzor: Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus [Elemzés az állam által a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazatban előidézett piactorzulásokról, különös tekintettel a ferroötvözetekre], 2018. szeptember.

(6)  A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete (2020. június 30.) az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 208., 2020.7.1., 2. o.).

(7)  Indokolt kérelemre a Bizottság az országjelentésben hivatkozott dokumentumokat is rendelkezésre bocsátja.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/825 rendelete (2018. május 30.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról (HL L 143., 2018.6.7., 1. o.).

(9)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

(10)  Exportáló gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a vizsgált termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a vizsgált terméket gyártja és közvetlenül vagy harmadik félen keresztül az Unió piacára exportálja.

(11)  Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság figyelmen kívül hagy minden nulla, csekély mértékű, valamint az alaprendelet 18. cikkében foglalt körülmények között megállapított különbözetet.

(12)  Ez a pont kizárólag a független, azaz az exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrökre vonatkozik. Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(13)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a dömping meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(14)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (e-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, telefon: +32 22979797).

(15)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | „Sensitive” version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

„Sensitive” version (bizalmas változat)

☐

Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ KÁLCIUM-SZILÍCIUM BEHOZATALÁRA VONATKOZÓ DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.3. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Sensitive” (bizalmas), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| Vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó | |
| E-mail-cím | |
| Telefon | |

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail-cím

Telefon

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg a vizsgálati időszakra (2020. év) vonatkozóan a vállalata teljes forgalmát euróban (EUR), valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti kálcium-szilíciumnak a Kínai Népköztársaságból az Unióba való behozatala és a behozatalt követően az Unió piacán való viszonteladása értékét euróban (EUR) és volumenét tonnában.

| | tonnában | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | |
| A Kínai Népköztársaságból származó vizsgált termék Unióba való behozatala | | |
| A vizsgált termék Unióba való behozatala (minden származás) | | |
| A vizsgált terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően | | |

tonnában

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A Kínai Népköztársaságból származó vizsgált termék Unióba való behozatala

A vizsgált termék Unióba való behozatala (minden származás)

A vizsgált terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE (1)

Adja meg vállalata, valamint a vizsgált termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a vizsgált termék megvásárlása vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve a vizsgált termék feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenység | Kapcsolat jellege |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

| | Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely Ön szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely Ön szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával vállalata hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén vállalatának kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha vállalata úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/73

---

Értesítés a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

(2021/C 58/16)

Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) panaszt nyújtottak be, amely szerint a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatala dömpingelt formában történik, és ezáltal kárt (2) okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

1.   Panasz

A panaszt 2021. január 4-én a szuperabszorbens polimerekkel foglalkozó európai ágazati szövetség (European Superabsorbent Polymer Coalition, ESPC; a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza a panasz nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók általi támogatottság mértékére vonatkozó elemzést. Ezen értesítés 5.6. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   Vizsgált termék

A vizsgálat tárgyát képező termék: a Koreai Köztársaságból származó, akril-monomer molekulák térhálós polimerszerkezetet biztosító keresztkötések segítségével történő polimerizációjával előállított, vízben nem oldódó, a víz és a vizes folyadékok tekintetében nagy felszívó- és megtartóképességű „szuperabszorbens polimerek” (a továbbiakban: vizsgált termék).

Amennyiben az érdekelt felek a termékkörre vonatkozóan információkat kívánnak szolgáltatni, ezt az ezen értesítés közzétételétől (3) számított 10 napon belül kell megtenniük.

3.   A dömpingre vonatkozó állítás

Az állítólagosan dömpingelt termék a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó, jelenleg az ex 3906 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 3906909017) alá tartozó vizsgált termék. A megadott KN- és TARIC-kód csak tájékoztató jellegű.

A Koreai Köztársaság vonatkozásában a dömpingre vonatkozó állítás a belföldi ár és a vizsgált terméknek az Unióba irányuló exportja során alkalmazott exportár (gyártelepi szinten történő) összehasonlításán alapul.

Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözetek az érintett ország vonatkozásában jelentősek.

4.   A kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó állítás

A panaszos bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a vizsgált terméknek az érintett országból érkező behozatala összességében abszolút értelemben és piaci részesedését tekintve egyaránt nőtt.

A panaszos által szolgáltatott bizonyítékok azt mutatják, hogy a behozott vizsgált termék volumene és árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatottak az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árszintre, és ezáltal jelentős mértékben rontották az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét, valamint pénzügyi és foglalkoztatási helyzetét.

5.   Eljárás

Minthogy a tagállamok tájékoztatását követően megállapítást nyert, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat részéről vagy annak nevében nyújtották be, és hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az eljárás megindításához, a Bizottság az alaprendelet 5. cikkével összhangban vizsgálatot indít.

A vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az érintett országból származó vizsgált termék behozatala dömpingelt formában történik-e, és ha igen, a dömpingelt behozatal okozott-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

Amennyiben a következtetések ezt alátámasztják, a Bizottság a vizsgálat keretében az alaprendelet 21. cikkével összhangban megállapítja, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes-e az uniós érdekkel.

A 2018. június 8-án hatályba lépett (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (a piacvédelmi eszközök modernizációs csomagja) a korábbiakhoz képest jelentős változásokat hozott a dömpingellenes eljárások időbeli ütemezése és határidői tekintetében. Az érdekelt feleknek – különösképpen a vizsgálatok korai szakaszában – rövidebb idő áll rendelkezésére ahhoz, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál.

A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét arra, hogy a Covid19-járvány kitörése nyomán közleményt (5) tett közzé a járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt lehetséges hatásairól, amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

5.1.   
  Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjed ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra („figyelembe vett időszak”) terjed ki.

5.2.   
  Észrevételek a panasszal és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Amennyiben az érdekelt felek a panaszhoz (ideértve a kárt és az ok-okozati összefüggést érintő kérdéseket is) vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a panasz támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

5.3.   
  A dömping megállapítására irányuló eljárás

A Bizottság felkéri a vizsgált terméknek az érintett országban működő exportáló gyártóit (6) az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

5.3.1.   Az exportáló gyártókra vonatkozó vizsgálat

5.3.1.1.   A Koreai Köztársaság vizsgálat alá vonandó exportáló gyártóinak kiválasztására irányuló eljárás

a)   Mintavétel

Tekintettel az ezen eljárásban érintett, a Koreai Köztársaságban működő exportáló gyártók esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó exportáló gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes exportáló gyártót, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül küldjenek a Bizottságnak információkat vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/52d341a5-57a8-b06e-7eaf-60d25569e1b2

A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.8. pont ad tájékoztatást.

Az exportáló gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felvette a kapcsolatot a Koreai Köztársaság hatóságaival, és kapcsolatba léphet az exportáló gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Ha mintavételre van szükség, akkor az exportáló gyártók kiválasztása történhet az Unióba irányuló kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben a Koreai Köztársaság hatóságain keresztül – az összes ismert exportáló gyártót, a Koreai Köztársaság hatóságait és az exportáló gyártók szervezeteit értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Miután megkapta az exportáló gyártók mintájának kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érdekelt feleket arról, hogy bekerültek-e a mintába vagy sem. A mintába felvett exportáló gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük a kérdőívet.

A Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az exportáló gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516).

A Bizottság a kérdőívet az exportáló gyártók ismert szervezeteinek, valamint a Koreai Köztársaság hatóságainak is a rendelkezésére bocsátja.

A mintába való felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett exportáló gyártók – az alaprendelet 18. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül – együttműködőnek minősülnek (a továbbiakban: a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók). Az 5.3.1.1. b) pont sérelme nélkül a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatalra kivethető dömpingellenes vám nem fogja meghaladni a mintában szereplő exportáló gyártók számára megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlagát. (7)

b)   A mintában nem szereplő exportáló gyártókra vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet

Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók kérhetik, hogy a Bizottság egyéni dömpingkülönbözetet állapítson meg számukra. Azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kívánják kérni, ki kell tölteniük a kérdőívet, és a megfelelően kitöltött kérdőívet – eltérő rendelkezés hiányában – a minta kiválasztására vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül vissza kell küldeniük. Az exportáló gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516). A Bizottság megvizsgálja, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban megállapítható-e egyedi vám a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók számára.

Ugyanakkor azoknak a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, amelyek egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kérik, tudatában kell lenniük annak, hogy a Bizottság határozhat úgy, hogy nem állapít meg egyéni dömpingkülönbözetet számukra, például ha a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók száma olyan nagy, hogy az egyéni dömpingkülönbözet megállapítása túl nagy terhet jelentene, és akadályozná a vizsgálat időben történő lezárását.

5.3.2.   A független importőrökre (8)
  vonatkozó vizsgálat (9)

A Bizottság felkéri a vizsgált terméket a Koreai Köztársaságból az Unióba importáló független importőröket a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az ezen eljárásban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül küldjék meg a Bizottságnak az ezen értesítés mellékletében meghatározott információkat.

A Bizottság a független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a vizsgált termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.

Miután megkapta a minta kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érintett feleket az importőrök mintája kapcsán hozott döntéséről. A Bizottság emellett a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kapcsán hozott döntésre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

Az importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516).

5.4.   
  A kár megállapítására irányuló eljárás és az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

A kár megállapítása egyértelmű bizonyítékok alapján történik, és magában foglalja a dömpingelt behozatal mennyiségének, az uniós piac áraira gyakorolt hatásának, valamint az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának tárgyilagos vizsgálatát. Annak megállapításához, hogy éri-e kár az uniós gazdasági ágazatot, a Bizottság felkéri a vizsgált termék uniós gyártóit az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az érintett uniós gyártók nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az erre vonatkozó információk az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában találhatók. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Ezen túlmenően azoknak a további uniós gyártóknak, amelyek úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, illetve a nevükben eljáró képviselőiknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. Az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeknek eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság az összes ismert uniós gyártót és/vagy az uniós gyártók összes ismert szervezetét értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a végleges mintába.

A mintába felvett uniós gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

Az uniós gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516).

5.5.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja a dömping és az abból eredő kár fennállását, az alaprendelet 21. cikkének megfelelően el kell dönteni, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem ellentétes-e az uniós érdekkel. A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, a szakszervezeteket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy szolgáltassanak információkat az uniós érdekkel kapcsolatban. A vizsgálatban való részvételhez a fogyasztói képviseleti szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Az uniós érdek vizsgálatával kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell benyújtani. Az információk tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújthatók be. A kérdőívek – köztük a vizsgált termék felhasználói számára összeállított kérdőív – egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516). A 21. cikk alapján szolgáltatott információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

5.6.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az exportáló gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek elsőként bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az exportáló gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek az 5.3.1., az 5.3.2. és az 5.4. pont szerinti eljárások keretében információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni. (10)

5.7.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat.

A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatásra a következő időkeretek vonatkoznak:

| — | Az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt tartandó meghallgatást az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 60 napon belül kerül sor. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt tartandó meghallgatást az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 60 napon belül kerül sor.

| — | A ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszt követően a meghallgatást az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésétől számított 5 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek tájékoztatására vonatkozó értesítés vagy a tájékoztató dokumentum dátumától számított 15 napon belül kerül sor. |
| --- | --- |

—

A ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszt követően a meghallgatást az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésétől számított 5 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek tájékoztatására vonatkozó értesítés vagy a tájékoztató dokumentum dátumától számított 15 napon belül kerül sor.

| — | A végleges ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban a meghallgatást az érdekelt felek végső tájékoztatásának dátumától számított 3 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt időszak alatt kerül sor. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, a meghallgatást az újabb végső tájékoztatás kézhezvételét követően azonnal kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek e tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt határidő lejárta előtt kerül sor. |
| --- | --- |

—

A végleges ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban a meghallgatást az érdekelt felek végső tájékoztatásának dátumától számított 3 napon belül kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt időszak alatt kerül sor. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, a meghallgatást az újabb végső tájékoztatás kézhezvételét követően azonnal kell kérni, a meghallgatás megtartására pedig rendesen az érdekelt felek e tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt határidő lejárta előtt kerül sor.

A fenti időkeretek nem érintik a Bizottság szolgálatainak azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben az időkereteken kívül is helyt adjanak meghallgatás iránti kérelmeknek, sem a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben elutasítsa a meghallgatás iránti kérelmeket. Ha a Bizottság szolgálatai elutasítják a meghallgatás iránti kérelmet, az érintett fél tájékoztatást kap az elutasítás indokairól.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

5.8.   
  Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (11)(bizalmas) jelöléssel kell ellátni. A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle.

Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket a TRON.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail-cím: |
| TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu |
| TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-cím:

TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu

TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu

6.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 6. cikke (9) bekezdésének megfelelően rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 13 hónapon belül – de legkésőbb 14 hónapon belül – lezárul. Az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében ideiglenes intézkedéseket rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított legfeljebb 7 hónapon belül – de legkésőbb 8 hónapon belül – lehet bevezetni.

Az alaprendelet 19a. cikkének megfelelően a Bizottság 4 héttel az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt tájékoztatást nyújt az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. Az érdekelt felek számára 3 munkanap áll rendelkezésre, hogy a számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

Ha a Bizottság nem vet ki ideiglenes vámokat, hanem folytatja a vizsgálatot, 4 héttel az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdésében megállapított határidő lejárta előtt tájékoztató dokumentumot ad ki, amelyben értesíti az érdekelt feleket az ideiglenes vámok kivetésének mellőzéséről.

Eltérő rendelkezés hiányában az érdekelt feleknek 15 nap áll rendelkezésére ahhoz, hogy az ideiglenes ténymegállapításokhoz vagy a tájékoztató dokumentumhoz írásbeli észrevételeket tegyenek, és 10 nap ahhoz, hogy a végleges ténymegállapításokhoz írásbeli észrevételeket tegyenek. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az érdekelt felek írásbeli észrevételeinek megtételére vonatkozó határidő az újabb végső tájékoztatás keretében kerül meghatározásra.

7.   Információszolgáltatás

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. és 6. pontjában meghatározott időkereteken belül szolgáltathatnak információkat. Az említett pontokban szereplő információktól eltérő információk a következő határidők és feltételek betartása mellett nyújthatók be:

| — | Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakasszal kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 70 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakasszal kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 70 napon belül kell benyújtani.

| — | Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban az érdekelt felek – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésével kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követően nem nyújthatnak be új tényszerű információkat. A határidőt követően az érdekelt felek kizárólag akkor nyújthatnak be új tényszerű információkat, ha bizonyítani tudják, hogy az új tényszerű információk a más érdekelt felek tényekkel kapcsolatos állításainak cáfolatához szükségesek, és ha az új tényszerű információk ellenőrzése elvégezhető a vizsgálat időben történő lezárására rendelkezésre álló időn belül. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban az érdekelt felek – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésével kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követően nem nyújthatnak be új tényszerű információkat. A határidőt követően az érdekelt felek kizárólag akkor nyújthatnak be új tényszerű információkat, ha bizonyítani tudják, hogy az új tényszerű információk a más érdekelt felek tényekkel kapcsolatos állításainak cáfolatához szükségesek, és ha az új tényszerű információk ellenőrzése elvégezhető a vizsgálat időben történő lezárására rendelkezésre álló időn belül.

| — | A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után. |
| --- | --- |

—

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

8.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az ilyen jellegű észrevételek megtételére a következő időkeretek vonatkoznak:

| — | A más érdekelt felek által az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt benyújtott információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – legkésőbb az ezen értesítés közzétételét követő 75. napon kell megtenni. |
| --- | --- |

—

A más érdekelt felek által az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt benyújtott információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – legkésőbb az ezen értesítés közzétételét követő 75. napon kell megtenni.

| — | Az érdekelt feleknek az ideiglenes ténymegállapításokról való tájékoztatása, illetve a tájékoztató dokumentum nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításokra, illetve a tájékoztató dokumentumra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 7 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

Az érdekelt feleknek az ideiglenes ténymegállapításokról való tájékoztatása, illetve a tájékoztató dokumentum nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításokra, illetve a tájékoztató dokumentumra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 7 napon belül kell benyújtani.

| — | Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követő 3 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az e tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket az erre a tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követő 3 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az e tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket az erre a tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjen az érdekelt felektől.

9.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak kellően indokolt esetben, alapos okkal biztosítható.

A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat.

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

10.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően ideiglenes vagy végleges megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a kérésnek megfelelő válaszadás indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

11.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt fél vagy felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás kérésére főszabályként a Bizottság szolgálatai általi meghallgatás iránti kérelmekre vonatkozóan az 5.7. pontban meghatározott időkereteket kell értelemszerűen alkalmazni. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2)  Az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban a „kár” általános kifejezés a jelentős hátrányt, a jelentős hátrány okozásával való fenyegetést, valamint a gazdasági ágazat létrehozásának jelentős hátráltatását jelenti.

(3)  Ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele értendő.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/825 rendelete (2018. május 30.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról (HL L 143., 2018.6.7., 1. o.).

(5)  Közlemény a Covid-19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

(6)  Exportáló gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a vizsgált termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a vizsgált terméket gyártja és közvetlenül vagy harmadik félen keresztül az Unió piacára exportálja.

(7)  Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság figyelmen kívül hagy minden nulla, csekély mértékű, valamint az alaprendelet 18. cikkében foglalt körülmények között megállapított különbözetet.

(8)  Ez a pont kizárólag a független, azaz az exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrökre vonatkozik. Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek az exportáló gyártók kérdőívének I. mellékletét kell kitölteniük. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(9)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a dömping meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(10)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (e-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, telefon: +32 22979797).

(11)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | „Sensitive” version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

„Sensitive” version (bizalmas változat)

☐

Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS A KOREAI KÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ SZUPERABSZORBENS POLIMEREK BEHOZATALÁRA VONATKOZÓAN

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Sensitive” (bizalmas), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| Vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó | |
| E-mail-cím | |
| Telefon | |

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail-cím

Telefon

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg a vizsgálati időszakra vonatkozóan a vállalat teljes forgalmát euróban (EUR), valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti vizsgált terméknek a Koreai Köztársaságból az Unióba való behozatala és a behozatalt követően az Unió piacán való viszonteladása értékét euróban (EUR) és volumenét tonnában.

| | Volumen tonnában | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | |
| A Koreai Köztársaságból származó vizsgált termék Unióba való behozatala | | |
| A vizsgált termék Unióba való behozatala (minden származás) | | |
| A vizsgált terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Koreai Köztársaságból való behozatalt követően | | |

Volumen tonnában

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A Koreai Köztársaságból származó vizsgált termék Unióba való behozatala

A vizsgált termék Unióba való behozatala (minden származás)

A vizsgált terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Koreai Köztársaságból való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ (1)
  VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE

Adja meg a vállalat, valamint a vizsgált termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a vizsgált termék megvásárlása vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve a vizsgált termék feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenység | Kapcsolat jellege |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/84

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10178 —
  Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 58/17)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Eni gas e luce S.p.A. (a továbbiakban: Eni G&L, Olaszország), amely az Eni S.p.A. (a továbbiakban: Eni, Olaszország) kizárólagos tulajdonában áll, |
| --- | --- |

—

Eni gas e luce S.p.A. (a továbbiakban: Eni G&L, Olaszország), amely az Eni S.p.A. (a továbbiakban: Eni, Olaszország) kizárólagos tulajdonában áll,

| — | Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. (a továbbiakban: Aldro EyS, Spanyolország) és Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. (a továbbiakban: Instalaciones MD, Spanyolország), mindkettő az Aldro Energy, S.L.U. (a továbbiakban: Aldro Energy, Spanyolország) kizárólagos tulajdonában áll. |
| --- | --- |

—

Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. (a továbbiakban: Aldro EyS, Spanyolország) és Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. (a továbbiakban: Instalaciones MD, Spanyolország), mindkettő az Aldro Energy, S.L.U. (a továbbiakban: Aldro Energy, Spanyolország) kizárólagos tulajdonában áll.

Az Eni az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében teljes irányítást szerez az Aldro EyS és az Instalaciones MD felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az Eni esetében: a feltárás, a kitermelés, a finomítás és az értékesítés területén, továbbá a villamosenergia- és vegyiparban világszerte tevékeny kőolaj- és földgázcsoport. Az Eni 100 %-os leányvállalata, az Eni G&L villamosenergia- és földgázellátással, valamint energetikai megoldásokkal foglalkozik az EU egész területén, |
| --- | --- |

—

az Eni esetében: a feltárás, a kitermelés, a finomítás és az értékesítés területén, továbbá a villamosenergia- és vegyiparban világszerte tevékeny kőolaj- és földgázcsoport. Az Eni 100 %-os leányvállalata, az Eni G&L villamosenergia- és földgázellátással, valamint energetikai megoldásokkal foglalkozik az EU egész területén,

| — | az Aldro EyS esetében: villamosenergia- és földgázellátás Spanyolországban és Portugáliában, |
| --- | --- |

—

az Aldro EyS esetében: villamosenergia- és földgázellátás Spanyolországban és Portugáliában,

| — | az Instalaciones MD esetében: háttérirodai és ügyfélszolgálati szolgáltatások nyújtása az Aldro EyS számára. |
| --- | --- |

—

az Instalaciones MD esetében: háttérirodai és ügyfélszolgálati szolgáltatások nyújtása az Aldro EyS számára.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

Email-cím: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2021.2.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 58/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 58/86

---

Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele

(2021/C 58/18)

Ez a közzététel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 98. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra (1), amely a közzététel időpontjától számított két hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Willamette Valley”

PGI-US-02439

A kérelem benyújtásának időpontja: 2018.10.17.

1.   Bejegyzendő elnevezés

Willamette Valley

2.   A földrajzi árujelző típusa

OFJ

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

| 5. | Minőségi pezsgő |
| --- | --- |

5.

Minőségi pezsgő

4.   A bor(ok) leírása

A „Willamette Valley” oltalom alatt álló földrajzi jelzés a csendes borok (vörös-, rozé és fehérborok) és minőségi pezsgők számára van fenntartva.

A „Willamette Valley” borok jellemzése és azonosítása a szőlőfajtán alapul. A Willamette-völgy termelésének legnagyobb részét a „Willamette Valley” vörösborok (főleg pinot noir) és a „Willamette Valley” fehérborok (főleg chardonnay, pinot gris és rizling, valamint a pinot noir/chardonnay házasításából készült pezsgők) teszik ki.

A hűvös éghajlatú vidékekről származó, közepesen testes, általánosságban véve markáns savtartalmú, élénk, friss, érett gyümölcsös jegyeket mutató és az ásványi jelleget hangsúlyozó tannint tartalmazó „Willamette Valley” borok különböző fajtái az alábbi jellemzőkkel bírnak:

Csendes borok

Vörösborok:

A „Willamette Valley” vörösborok megjelenése tükrös, színük közepesen sötét vörös/gránátvörös, amely a termőterülettől és az évjárattól függően néha mély bíborhoz/feketéhez közelít; e borok aromájukban és közvetlenül ízükben is inkább a friss, mintsem a főtt piros és fekete gyümölcsök jegyeit hordozzák, a gránátalmától kezdve a földiepren, a málnán és a cseresznyén át, egészen a szederig és a szilváig; a borok aromái ezenkívül a piros és bíbor virágok illatát, a humusztól a tealevélig terjedő földes jegyeket, a jód és a vas ízjegyeit, a szasszafrász babérfa sütőfűszer, a kóladió és az ásványok jellegét, és – a bor érésével – a sonka, a gomba, a bőr és a zöld fűszernövények összetettebb, pikáns ismertetőjegyeit is megidézik. A szájba véve érezhető, összetett textúrájuk és zamatuk a tealevél és a cseresznyés dohány finom tanninjának, illetve a szájpadláson megjelenő bársonyos, kerek érzeteknek rétegeit ötvözi, ami elegáns struktúrát és gazdagságot kölcsönöz a bornak, teret engedve az illatban megjelenő gyümölcsök és a pikáns ételek ismertetőjegyeinek; a borok ízének szerkezete a különböző tanninok széles skáláját jelenítheti meg, a tealevéltől a fás jegyekig, a szájpadláson jól érezhető, élénk savasságuk pedig hosszú időn át fenntartja a meghatározó zamatot, és egyúttal feszültségével megóvja és lehetővé teszi a hosszú időn át tartó érlelhetőséget.

Rozé borok:

A „Willamette Valley” rozé borok színe a nagyon világos, szürkés-rózsaszínes árnyalattól a sápadt gránátvörösig terjed. A borok gyönyörű, vibráló látványa mögött illatban és ízben is a fehértől a pirosig terjedő színű virágok (a jázmintól a rózsáig), valamint a friss gyümölcsök – a vérnarancstól az erdei szamócán át a málnáig – aromája rejlik; a szájba véve tapasztalható zamat sós és ásványi jellegű is lehet, melyhez krémes íz, és néha leheletnyi cukros utóíz is társul. A „Willamette Valley” rozé bor ismertetőjelének számító élénk savasság lehetővé teszi a néhány éven át tartó palackos érlelést.

Fehérborok:

A „Willamette Valley” fehérborok egységesen tükrös fényűek, élénk savassággal, színük pedig a platinától a sápadt citromsárgáig, valamint a kései szüretelésű, illetve tölgyfahordóban érlelt fehérborok esetében a krémszínűtől az aranyig terjed. E fehérborok aromái a pinot noirhoz hasonló, vagy akár azt meghaladó élénk gyümölcsös jelleget hordoznak, ugyanakkor megjelennek bennük a különböző gyümölcsök is a citrusféléktől a csonthéjasokig (őszibarack, körte stb.), valamint a fehér és a gyümölcsfák virágainak jegyei is; a szájba véve minden ilyen bor kifejezett ásványi és sós jelleggel rendelkezik (a pH-érték, a savasság és a letisztultan élénk gyümölcsösség okán), melyhez a friss, tiszta gyümölcsök magas savtartalom által kölcsönzött, meghatározó zamata társul, hosszú lecsengést és ígéretes eltarthatóságot biztosítva. Az éréssel a borokban megjelennek a száraz virágok és a narancslekvár citrusos jegyei, valamint a mézes és a kifejlett ásványi ízjelleg is.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 16 % |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 7 % |
| Minimális összes savtartalom | 4 g/l borkő
  pH = max. 4,0 |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 23,31 mEq/l (vörösborok)
  19,98 mEq/l (fehér- és rozé borok) |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 150 mg/l
  40 mg/l szabad kéndioxid |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

16 %

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

7 %

Minimális összes savtartalom

4 g/l borkő

pH = max. 4,0

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

23,31 mEq/l (vörösborok)

19,98 mEq/l (fehér- és rozé borok)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

150 mg/l

40 mg/l szabad kéndioxid

Minőségi pezsgők

A „Willamette Valley” minőségi pezsgők fehér és rozé változatban készülnek pinot noirból, chardonnayből, és egyes esetekben pinot meunier felhasználásával. Finom, illetve közepes habzás jellemzi őket, kifinomultsággal, gyöngyszerű buborékláncokkal, valamint az alig érett csonthéjasok és a fanyar citrusfélék kifejező, tiszta, savas, gyümölcsös zamatával. A fehér minőségi pezsgők megjelenésükben platinaszínűek, tükrösen áttetszőek, és az alma, illetve körte aromáit, valamint a lime, a csonthéjasok és ásványok zamatát viselik magukon. A rozé pezsgők az erdei szamóca hangsúlyos jegyeit hordozzák magukon élénk, magas savtartalommal, illetve sokrétű, élénk, piros gyümölcsös ízekkel (alma/szilva) kiegészülve. Bevett gyakorlat a pezsgő hosszú, több mint 10 éven keresztül a palackban való tárolása. A rozék színe az átlátszó meggypirostól a rózsaszínes árnyálatok leheletnyi megjelenésig terjed. A pezsgők aromái a rózsaszirmok, a piros héjú alma vagy a szilva/szamóca enyhe illatát is tükrözhetik a házasítástól, valamint a szőlő szüretkori érettségétől függően. Egy jellegzetes, „fűszeres” elem megjelenése sem szokatlan jelenség. Az aromák és ízek jellemzésének tipikus jegyeihez tartozhat még az erdei szamóca, illetve az egyéb nyári bogyós gyümölcsök, a vérnarancsban/tangerinben megjelenő citrusos jelleg, az alma/vadalma, valamint a szárított fűszernövényekben és gyömbérben megtalálható fűszerek. A merészen magas savtartalom hosszú, több mint 10 évet meghaladó palackban való eltarthatóságot tesz lehetővé.

A chardonnay, pinot noir és pinot meunier felhasználásával készült Brut pezsgők aromatikája a fehér virágoktól az óceánparti osztrigahéjon és az almán/körtén át egészen a citrusos fehér grépfrútig terjed. A zamatok a felhasznált szőlőfajta arányától és a szőlőtermesztés helyétől függően változnak. A virágos jegyek a törékeny fehér virágtól a rózsáig, a fűszerek pedig a vaníliától a gyömbéren át a szárított fűszernövényekig terjedhetnek, míg a gyümölcsök közé a zöld, sárga és piros alma, a vadalma, a fanyar gyümölcsök, valamint az anjou fajtával rokon körtefajták, a citrusos fehér grépfrút, a csillaggyümölcs és a tangerin tartozhat. Savaik élénkek és vibrálóak, míg érett gyümölcsös lecsengésük meglehetősen hosszú is lehet.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 14 % |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 7 % |
| Minimális összes savtartalom | 5 g/l borkő
  pH = max. 4,0 |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | < = 23,31 mEq/l |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 150 mg/l
  30 mg/l szabad kéndioxid |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

14 %

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

7 %

Minimális összes savtartalom

5 g/l borkő

pH = max. 4,0

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

< = 23,31 mEq/l

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

150 mg/l

30 mg/l szabad kéndioxid

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

nincsenek

b)   Maximális hozamok

Pinot noir és egyéb vörösborok: 7 850 kg/ha (45 hl/ha);

Chardonnay: 10 100 kg/ha (60 hl/ha);

Egyéb fehérborok: 12 330 kg/ha (70 hl/ha);

Minőségi pezsgők: 15 700 kg/ha (90 hl/ha).

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az Amerikai Adóügyi és Kereskedelmi Iroda rendelkezéseiben a Willamette Valley kifejezetten engedélyezett és nyilvántartásba vett amerikai borvidékként jelenik meg az alábbi összefoglalóval:

9.90. pont – Willamette Valley.

Határok. Az Oregon állam északnyugat részén elhelyezkedő, körülbelül 5200 négyzetmérföldnyi területet (3,3 millió angol hold) felölelő Willamette Valley borvidéket északról a Columbia-folyó, nyugatról a Parti-hegység hegyei, délről a Calapooya-hegység és keletről a Cascade-hegység határolja.

A borvidék pontos határvonalai a jóváhagyott térképeken található tájékozódási és referenciapontok alapján a következők: A Columbia és Multnomah megye közötti határvonal és az Oregon és Washington állam közötti határvonal metszésvonalától kezdődően;

A Columbia és Washington megye közötti határvonal mentén nyugatra haladva, 8,5 mérföldön át a határvonal Washington és Multnomah megye közötti határvonallal való metszéspontjáig;

Washington megye határvonala mentén délre haladva, 5 mérföldön át a határvonal 1000 láb magas szintvonallal való metszéspontjáig;

Az 1000 láb magas szintvonal mentén északnyugatra haladva (északnyugat felé 15 mérföldön át) a szintvonal 47-es úttal való metszéspontjáig, a „Tophilltől” 5 mérföldre északra;

A határvonal ezt követően a 47-es úttól nyugatra halad, negyed mérföldön át az 1000 láb magas szintvonalig, majd délre és azt követően délnyugatra folytatódik az 1000 láb magas szintvonal mentén annak a Siuslaw Nemzeti Erdővel való találkozásáig (a „Tophilltől” körülbelül 43 mérföldre délre és 26 mérföldre nyugatra elhelyezkedő pont), a 22-es úttól egy mérföldnyire északra;

6,5 mérföldön át dél felé haladva az 1000 láb magas szintvonalig a Lincoln és Polk megye közötti határvonalon;

Az 1000 láb magas szintvonal mentén tovább haladva (körülbelül 23 mérföldön át) keletre, délre majd nyugatra Polk megye határának a Lincoln és Benton megye közötti határvonallal való metszéspontjáig;

A Lincoln és Benton megye közötti határvonal mentén délre haladva, 11 mérföldön át a határvonal Siuslaw Nemzeti Erdő határvonalával való találkozásáig;

Keletre haladva a Siuslaw Nemzeti Erdő határvonala mentén 6 mérföldön át, majd délre a Siuslaw Nemzeti Erdő határvonala mentén 6 mérföldön át a 34-es útig és az 1000 láb magas szintvonalig;

Az 1000 láb magas szintvonal mentén délre haladva a szintvonal T17S/T18S sz. keleti/nyugati szelvény határvonalával való találkozásáig (31 mérföldre délnyugatra, és egy mérföldre nyugatra a 126-os úttól);

Keletre haladva a T17S/T18S sz. keleti/nyugati szelvény határvonala mentén 4,5 mérföldön át az R6W/R7W sz. északi/déli szelvény határvonaláig, majd e határvonal mentén délre haladva 2,5 mérföldön keresztül az 1000 láb magas szintvonalig;

Északkeletre, majd délkeletre haladva az 1000 láb magas szintvonal mentén körülbelül 12 mérföldön át a szintvonal R5W/R6W sz. északi/déli szelvény határvonalával való találkozásáig;

Az R5W/R6W sz. északi/déli szelvény határvonala mentén délre haladva körülbelül 0,25 mérföldön át a határvonal 1000 láb magas szintvonallal való metszéspontjáig;

Nagyjából délkeletre az 1000 láb magas szintvonal kanyarulata mentén, keresztezve a Letz Creek patak területét, az 1000 láb magas szintvonal Siuslaw River Road és a Fire Road kereszteződésétől északra található pontjáig;

Egyenesen dél felé haladva körülbelül 0,55 mérföldön keresztül, áthaladva a Siuslaw River folyón, valamint a Siuslaw River Road és a Fire Road kereszteződésén az 1000 láb magas szintvonalig;

Nagyjából délkeletre az 1000 láb magas szintvonal kanyarulata mentén, keresztezve az Oregon állambeli Roseburg területét, az 1000 láb magas szintvonal Lane és Douglas megye határvonalával való metszéspontjáig;

Lane és Douglas megye határvonala mentén körülbelül 3,8 mérföldet keletre haladva az 1000 láb magas szintvonallal való metszéspontig, a Siuslaw River déli ágától keletre;

Nagyjából északra, majd északkeletre haladva az 1000 láb magas szintvonal mentén, megkerülve a Spencer Butte hegyet, majd nagyjából délre haladva Lane és Douglas megye határvonalának a 99-es úttól 0,5 mérföldre, északra elhelyezkedő pontjáig;

Lane és Douglas megye határvonala mentén délre haladva 1,25 mérföldön át az 1000 láb magas szintvonalig;

Az 1000 láb magas szintvonal mentén továbbhaladva, megkerülve a Little River, Mosby Creek, Sharps Creek és Lost Creek völgyeit, az R1W/R1E és az 58-as út találkozásáig;

Az R1W/R1E sz. szelvény mentén északra haladva 6 mérföldön át a szelvény 1000 láb magas szintvonallal való találkozásáig, amely Little Fall Creektől északra található;

Az 1000 láb magas szintvonal mentén továbbhaladva a Hills Creek körül, a Mackenzie-folyó völgyének déli lankáin felfelé haladva a Ben and Kay Dorris állami parkig, átkelve és lefelé haladva a Camp Creek, a Mohawk folyó és mellékfolyói, valamint a Calapooia folyó körüli északi lejtőn (Dollar városától 3 mérföldre délkeletre) a Wiley Creek és az R1E/R1W metszéspontjáig, körülbelül a T14S/T13S-től egy mérföldnyire délre;

Északra haladva az R1E/R1W mentén 7,5 mérföldön keresztük, a T12S/T13S-ig Cedar Creeknél;

Nyugatra a T12S/T13S mentén 4 mérföldet haladva az 1000 láb magas szintvonalig;

Az 1000 láb magas szintvonal mentén nagyjából északi irányban továbbhaladva a Crabtree Creek, a Thomas Creek, a North Santiam-folyó (annak Sevenmile Creekkel való találkozásáig) és a Little North Santiam-folyó körül az 1000 láb magas szintvonal R1E/R2E-vel találkozásáig (körülbelül egy mérföldre északra a 22-es úttól);

Az R1E/R2E mentén 14 mérföldet északra haladva (a Silver Falls állami park egy kis részén keresztülhaladva) a T6S/T7S-ig;

A T6S/T7S mentén 6 mérföldet keletre haladva az R2E/R3E-ig;

Az R2E/R3E mentén 6 mérföldet északra haladva a T5S/T6S-ig;

Északkelet felé 8,5 mérföldet haladva a T4S/T5S és az R4E/R3E metszéspontjáig;

A T4S/T5S mentén 6 mérföldet keletre haladva az R4E/R5E-ig;

Az R4E/R5E mentén 6 mérföldet északra haladva a T3S/T4S-ig;

A T3S/T4S mentén 6 mérföldet keletre haladva az R5E/R6E-ig;

Az R5E/R6E mentén 10,5 mérföldet északra haladva a szelvény Mount Hood nemzeti erdő határával való metszéspontjáig (körülbelül 3 mérföldre a 26-os úttól északra);

4 mérföldet nyugatra és 1 mérföldet északra haladva az erdő határának mentén az 1000 láb magas szintvonalig (a Bull Run folyótól északra);

Az 1000 láb magas szintvonal mentén északra haladva Multnomah megyébe, a szintvonal R4E/R5E-vel való metszéspontjáig;

Körülbelül 3 mérföldet dél felé haladva Oregon és Washington állam határvonaláig; és

Oregon és Washington állam határvonala mentén nyugatra majd északra 34 mérföldet haladva a kezdőpontig.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

A „Willamette Valley” csendes borok és minőségi pezsgők az alábbi borszőlőfajtákból készülnek: pinot noir, pinot gris, chardonnay, rizling, pinot blanc, syrah, cabernet sauvignon, gamay noir és pinot meunier.

A kisebb mértékben felhasznált borszőlőfajták közé tartoznak: arneis, albarino, auxerrois, cabernet franc, chenin blanc, dolcetto, gewurztraminer, gruner veltliner, merlot, muller-thurgau, sangiovese, sauvignon blanc, tempranillo, viognier, zinfandel.

8.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Más, jelentős hírnevet szerzett, sikeres kezdeményezésekhez hasonlóan a kiváló minőséghez vezető út itt is összetett és egyáltalán nem egyszerű: habár valószínűleg a Willamette-völgy földrajzi elhelyezkedéséhez kapcsolódó, a végleges borminőséget jelentősen befolyásoló éghajlati, geológiai, földrajzi és évjárati hatásokat felvonultató természeti tényezők bizonyulnak a legfontosabbnak, azokat az emberi tényezőket is mindenképpen ki kell emelnünk, amelyek rendszerbe szervezik a következetes szőlőtermesztési, borkészítési és értékesítési folyamatokat, ezzel megbízhatóságot, szabályozást és hírnevet biztosítva a térség borainak.

Talaj- és geológiai jellemzők: A Willamette-völgyben a borvidékre jellemző, kiváló minőségű borok a fent ismertetett, hűvös éghajlatot kedvelő szőlőfajtákból készülnek, melyeket szinte kizárólag olyan vulkanikus és/vagy üledékes talajú dombokon található szőlőültetvényeken termesztenek, melyeket a völgytalpról tektonikus mozgás emelt 61 és 305 méter (200 és 1000 láb) közötti magasságokba. Néhányuk tetejét lösz (szél által szállított hordalék) fedi. A domboldalak talaja gondoskodik a megfelelő gyökerezési mélységről és vízmegtartásról, tápanyagokat biztosít a szőlőtőkéknek anélkül, hogy azokban túl gazdag lenne (ezáltal könnyű, zöldellő növekedést tesz lehetővé a túl hangsúlyos termőkényszer helyett), morzsás szerkezete révén pedig jó vízelvezetést és légáteresztést biztosít, valamint esetében a fagy és a betegségek (pl. lisztharmat) kialakulásának veszélye is kisebb. A domboldalak talajai három típusba sorolhatók (vulkanikus, üledékes és lösz – glaciális hordalék), amelyek egyedi, előre meghatározható aromákat, ízeket, mineralitást és növekedési jellemzőket kölcsönöznek a szőlőnek, és az abból készült boroknak – a Pinot noir esetében például a vulkanikus talaj az aromákban élénk és friss, piros gyümölcsös illatokat, az ízekben (málna, bing cseresznye és fürtösmeggy) közepesen finom, lágy tanninszerkezetet és visszafogott színt kölcsönöz a bornak; az üledékes talaj sötétebb, vöröses-feketés gyümölcsös színt, aromát és ízt (a fürtösmeggytől a szedren át a fekete ribizliig, illetve az áfonyáig) kölcsönöz gombát, sütőfűszereket és erdeigyümölcs-lekvárt idéző felhangokkal, a közepestől a magasig terjedő tannintartalommal; a löszös talaj világosabb színt (a szamócától a málnán át a meggyig), kevésbé strukturált jelleget, alacsony tanninszintet és frissességet ad a bornak. Mindegyik fajta közepes vagy magas savtartalommal rendelkezik és érlelhető.

Földrajz: A „Willamette Valley” borokra érvényes egyedülálló érzékszervi jellemzők – különösen a pinot noir esetében – közé tartozik az élénkség és a friss gyümölcsös jelleg, melyhez a védett, hűvös klíma által biztosított savasság társul; a talajtípusokhoz, magassági szintekhez és földrajzi jellemzőkhöz társuló különféle vöröses-feketés gyümölcsös jellemzők, valamint változó fenol-, illetve tanninszerkezeti szintek; és a borászok pinot noir egyéniségére vonatkozó, formálódó nézetein alapuló egyedi stílusjegyek széles skálája.

Az olyan nagy víztömegek, mint a Csendes-óceán által mérsékelt hűvös éghajat lehetővé teszi, hogy a napi hőmérséklet a meleg nappalok és nagyon hideg éjszakák között ingadozzon, és az óceán felől a szárazföldre érkező széláramlás az éjszakai hőmérsékletet akár 30–40 Fahrenheitre (16,5–22 °C) is csökkentheti. Ez a körülmény hatással van a növények légzésére, lehetővé teszi a növények hűtését, és megőrzi azt a fajta savasságot, amely a „Willamette Valley” borok jellemzője.

A 244 méteres (800 láb) magasságnövekedés által biztosított lejtés az eltérő szőlőfajták szükségleteihez megfelelő, különböző érési körülményeket, valamint az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó további rugalmasságot is kínál, mivel az alacsonyabb magassági szinteken melegebb, a magasabb szinteken pedig hűvösebb területek találhatók. Ennek köszönhetően pedig az alacsonyabb területek borai érettebb és lágyabb tulajdonságokkal, míg a magasabb területeken található gyümölcsök élénkebb, friss jelleggel és magasabb savtartalommal rendelkeznek. A dombok nap felé néző, déli, keleti vagy nyugati tájolású lejtőiránya tovább finomítja a képet, és a régió korai, hűvös szakaszában nagy előnynek számított, mivel a szőlőültetvények déli irányú tájolásával a tökéletes érésre törekedtek.

A domboldali elhelyezkedés nagyon fontos az érés, a víz, az ízek és a savasság biztosítása szempontjából, ugyanennyire lényeges azonban a völgy „Willamette Valley” borok meghatározó jellegét eredményező, tálra emlékeztető alakja, amely hozzájárul a védett völgy általános, hűvös éghajlati viszonyaihoz. A területet keletről a Cascade-hegység, nyugatról pedig a Parti-hegység vonulatai ölelik körbe, melyek közül előbb a forró, száraz kontinentális időjárás, utóbbi pedig a hűvös, nedved időjárás zavaró hatásától óvja a vegetációs időszakot. Ebben a védett, valóban hűvös éghajlatú régióban teljes érettség érhető el, ugyanakkor a hűvös vegetációs és érési időszaknak köszönhetően a savasság is megmarad. Ez a savasság szükséges ahhoz, hogy a kiemelkedő minőségű, fineszes, lendületes és szerkezeti integritás által jellemzett „Willamette Valley” borok nagyszerű, étkezés mellé fogyasztható borokká váljanak rövid és hosszú távon, ugyanakkor hosszú érlelésre is alkalmasak legyenek.

A csendes borokat és pezsgőket érintő általános földrajzi hatások: A Willamette-völgyet a 45. északi szélességi kör szeli át. Ezen a földrajzi szélességen a magassági szint változásai érezhető hatást gyakorolnak a terület növény-és állatvilágára. Már a szőlőültetvények magassági szintjének 60 méteres emelkedése is elég ahhoz, hogy az érést 10–14 nappal késleltesse. A szőlő virágzása általában június 3. hetében (nyári napforduló) következik be, és gyakran volt megfigyelhető júliusban is (4 héttel a nyári napfordulót követően). Ez a magassági szint, valamint a hideg Csendes-óceán közelsége változékonnyá teszi a vegetációs időszak időjárását, a szüreti időjárást is ideértve. Sőt a Willamette-völgyben tapasztalható időjárás egyedülálló változékonyságot képvisel az Egyesült Államok többi, nyugati parton található bortermelő vidékével összehasonlítva. A nappalok hosszát érintő és a napi szintű változások továbbá elég jelentősek ahhoz, hogy a fotoperiódusok fiziológiai válaszreakciót váltsanak ki a lombhullató növényekből, így a szőlőtőkékből is. A Willamette-völgyre jellemző hőösszeg és fotoperiódusok korlátokat szabnak azon területekre vonatkozóan, amelyeknek esetében egyenletes érés valósulhat meg. Kevés szőlőültetvény termelése lehet például eredményes 240 méter feletti magasságon, illetve olyan területen, amelynek évi átlagos csapadékmennyisége meghaladja az 1300 mm-t, vagy északi fekvésű. Az egyenletes minőséget biztosító szőlőültetvények továbbá olyan domboldali lejtőkön helyezkednek el, amelyeknek fekvése elősegíti, hogy a napfény elérje a szőlőtőkék leveleit, tavasszal felmelegítve a talajt. A meleg éghajlatot kedvelő fajtákkal, mint például a cabernet sauvignon, ezen a borvidéken nem érhető el egyenletes érés. És valójában ez a terület azon nagyon kevés hűvös éghajlatú borvidékek egyike, amelyek elsőként a domboldali lejtőkre települtek, NEM pedig a hűvösebb völgytalpra.

Emberi tényezők és stílus: A Willamette-völgy annak a területnek a legészakibb szélén található, ahol a csendes borok, illetve minőségi pezsgők szempontjából fontos, hűvös éghajlatot kedvelő szőlőfajták (pl. pinot noir, pinot meunier és chardonnay) egyenletes érése biztosítható. A csendes borok és minőségi pezsgők e hely sajátosságainak köszönhetően nyerik el izgalmas, egyedülálló jellemzőiket, kulcsfontosságú lehetőségeket kínálva a borászok kifinomult alkotási folyamatainak. Átlagos, a nyári napforduló idején bekövetkező virágzással számolva a minőségi pezsgőhöz felhasznált szőlő beérése szeptember közepére és végére tehető, míg a csendes borok esetében ez szeptember végétől október közepéig várható. A domboldali elhelyezkedésnek köszönhető, a kora esti órákban létrejövő meleg hőmérsékleti inverzió lehetővé teszi, hogy a szőlőtőkék még a nyári éjszakai/hajnali hidegek előtt lélegezhessenek. A szőlőültetvények átfogó telepítési helyének különbségein kívül a domboldali elhelyezkedés is lehetővé teszi a borászok számára, hogy a szőlő különböző ízváltozatainak fokozása, valamint az egyes vegetációs időszakok jellemzőihez való alkalmazkodás érdekében eltérő fekvésű, illetve eltérő tengerszint feletti magassággal rendelkező területeken szüreteljenek.

Ezen a nagyon északi területen az ízváltozatok a szőlőültetvények olyan kis változásainak eredményeképpen is létrejöhetnek, amelyeket a klónok, az alanyok, a távolság, a fekvés, a tengerszint feletti magasság vagy akár a termelő saját munkája idéz elő. A szomszédos szőlőparcellák közötti eltérések a minőségi pezsgők és csendes borok különböző stílusú változatait hívhatják életre.

A minőségi pezsgőkhöz felhasznált, Willamette-völgyben termelt borszőlők érésük során összetett, érett gyümölcsös ízekkel gazdagodnak anélkül, hogy veszítenénk természetesen magas savtartalmukból. A tengerszint feletti magassággal felfelé haladva a szőlő a legérettebb állapotban szüretelhető. Ha a szőlő az egyenletes érés idejéhez egészen közel kerül szüretelésre, összetett, ínycsiklandó gyümölcsös ízek érhetők el. A Willamette-völgyben az 1980-as évek eleje óta készülnek pezsgők pinot noirból és chardonnayből. Ma már több mint 100 bortermelő foglalkozik tradicionális előállítású pezsgők készítésével, a termelés pedig folyamatosan nő mind az előállítók számának, mind pedig az előállított mennyiségnek a vonatkozásában.

Az érett gyümölcsös ízű, természetesen magas savtartalommal és az alacsony alkoholszinttel rendelkező borszőlőt szeptember közepén szüretelik, és összetett, minőségi, hosszú érlelésű pezsgők és csendes borok készülnek belőlük. Északi, magas földrajzi szélességen való elhelyezkedése, a hideg óceánhoz való közelsége, esőárnyékos, lejtős szőlőültetvényei, dinamikus fotoperiódusa és a meleg éghajlathoz szokott szőlőfajták megérlelésére való alkalmatlansága révén a Willamette-völgy egyedülálló, „új” stílust képvisel az észak-amerikai borok palettáján.

Összefoglalva elmondható, hogy habár a földrajzi árujelzést elsődlegesen azok a természeti tényezők támasztják alá, amelyek ezt az egyedülálló és kivételes régiót megteremtik, a „Willamette Valley” kiválóságát ezen fizikai tulajdonságokon túlmutatóan alátámasztó másodlagos jellemzők közé tartoznak az emberi tényezők is – a kivételes összpontosítás, az együttműködés, a technikai szigor és a kutatás, valamint azok a szervezeti megközelítések, amelyek világszintű érdeklődéshez és kapcsolatokhoz vezettek, köztük a teljes iparágat érintő olyan együttműködésekhez, mint a hűvös éghajlatú szőlőtermesztésről és borászatról szóló 1984-es alakuló szimpózium (Cool Climate Symposium) vagy a nagy elismertségű Nemzetközi Pinot Noir-ünnep, amely 34 éve fogadja a világ különböző részeiből érkező pinot noir-termelőket. A szoros együttműködés és a folyamatosan magas minőséget képviselő termékek növelik a tisztelők táborát, és hozzájárulnak a régió általános elismertségéhez.

A többi fajta a pinot noiréhoz hasonló indokok miatt sikeres a régióban, a pinot noir azonban a terület hírnevének legfontosabb hordozója. A sajtó, a tudományos körök, a szakma képviselői és a fogyasztók mind a pinot noirnak köszönhetően ismerik a „Willamette Valley” borait – legyen szó csendes borokról vagy pezsgőkről. Az elismertség széles körű és nemzetközi szintű: pl. két évvel ezelőtt a Decanter World Wine Awards platina díjának győztese a Willamette-völgy bora volt; Robert M. Parker, Jr. így nyilatkozott a régióról: „Oregon végre kihasználja hatalmas lehetőségeit”; a New York Times kritikusa, Isaac Asimov szerint „A Willamette-völgy olyan hely, ahol a pinot noir ideális finesze és kecsessége folyamatosan érvényre jut”.

9.   További feltételek

Gyakorlatilag a Willamette-völgyből származó valamennyi bor fajtamegjelöléssel van ellátva, és a megjelölt faját legalább 90 %-ban kell tartalmaznia Oregon állam törvényeinek és rendeleteinek értelmében (OAR 845 OLCC rendeletek).

A bor származási helyét pontosan kell feltüntetni, és a palack tartalmának legalább 95 %-ában a címkén eredetként megjelölt amerikai borvidékről (American Viticultural Area – AVA) kell származnia.

A követelmény, miszerint minden „Willamette Valley” bor készítése és palackozásra való előkészítése Oregon államban kell, hogy történjen, gondoskodik a minőség és a szőlő származási helyének biztosításáról, arra a feltételre alapozva, miszerint fontos, hogy ezeknek a kifinomult boroknak a gondos kezelése, valamint a borkészítést lezáró együttműködési tevékenységek lehetővé tétele a szőlőtermesztés helyén történjen. Amennyiben a címkén eredetmegjelölésként a „Willamette Valley AVA” jelzés jelenik meg, a címkézéséről szóló szövetségi rendelet értelmében (Code Federal Regulation, 27. cím CFR 4.25(e)(3)(iv)) a bor teljes elkészítési folyamatának Oregon államban kellett történnie. Az Egyesült Államok Alkohollal és Dohánnyal Foglalkozó Adóügyi és Kereskedelmi Irodája (Alcohol and Tobacco Tax and Trade Bureau, TTB) a törvényhozási dokumentumokban az „elkészült bort” olyan borként definiálja, amely „készen áll a palackozásra, eltekintve az olyan pincekezelési és házasítási folyamatoktól, amelyek nem befolyásolják a bor besorolását és típusát.”

A termékleírásra mutató link

https://assets.simpleviewinc.com/simpleview/image/upload/v1/clients/willametteor/2020_02_GUIDELINES_FOR_PROTECTED_GEOGRAPHICAL_INDICATION_Willamette_Valley_091718_add_092519_100819_030520_7d32ebb7-96f1-4049-b608-d3838347b797.pdf

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

---