# Euroopa Liidu C 65/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 65 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik25. veebruar 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 65

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik25. veebruar 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 65/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 65/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 65/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10115 — PAI Partners/Apleona Group) (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 65/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel) (
  1
  )

1

1

2021/C 65/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group) (
  1
  )

1

2

2021/C 65/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10115 — PAI Partners/Apleona Group) (
  1
  )

1

3

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA KESKPANK |
| 2021/C 65/04 | Euroopa Keskpanga arvamus, — 25. jaanuar 2021, seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust piiriüleste maksete kohta liidus (CON/2021/3) | 4 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

2021/C 65/04

Euroopa Keskpanga arvamus, — 25. jaanuar 2021, seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust piiriüleste maksete kohta liidus (CON/2021/3)

4

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 65/05 | Euro vahetuskurss — 24. veebruar 2021 | 6 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA riikide alaline komitee |
| 2021/C 65/06 | EFTA riikide alalise komitee soovitus nr 1/2020/AK seoses Norra 5. novembri 2020. aasta teatega süsteemse riski puhvri kasutamise kohta vastavalt EMP ühiskomitee otsusega nr 79/2019 Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse inkorporeeritud direktiivi 2013/36/EL (mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet) artiklile 133 | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 65/05

Euro vahetuskurss — 24. veebruar 2021

6

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA riikide alaline komitee

2021/C 65/06

EFTA riikide alalise komitee soovitus nr 1/2020/AK seoses Norra 5. novembri 2020. aasta teatega süsteemse riski puhvri kasutamise kohta vastavalt EMP ühiskomitee otsusega nr 79/2019 Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse inkorporeeritud direktiivi 2013/36/EL (mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet) artiklile 133

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 65/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10118 — Investindustrial/Guala Closures) (
  1
  ) | 14 |
| 2021/C 65/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10087 — PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2021/C 65/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10161 — The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 17 |
| 2021/C 65/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10151 - LINDE/SIPCHEM/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 65/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 20 |
| 2021/C 65/12 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 28 |
| 2021/C 65/13 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 36 |
| 2021/C 65/14 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 42 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 65/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10118 — Investindustrial/Guala Closures) (
  1
  )

1

14

2021/C 65/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10087 — PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV) (
  1
  )

1

16

2021/C 65/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10161 — The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

17

2021/C 65/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10151 - LINDE/SIPCHEM/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

19

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 65/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

20

2021/C 65/12

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

28

2021/C 65/13

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

36

2021/C 65/14

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

42

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10067 — ElringKlinger/Plastic Omnium New Energies/EKPO Fuel)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 65/01)

18. veebruar 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10067 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10067 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10117 — A.P. Moller/APMH Invest/Faerch Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 65/02)

5. veebruar 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10117 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10117 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10115 — PAI Partners/Apleona Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 65/03)

19. veebruar 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10115 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10115 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/4

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

25. jaanuar 2021,

seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust piiriüleste maksete kohta liidus

(CON/2021/3)

(2021/C 65/04)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

15. oktoobril 2020 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse esitada arvamus seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust piiriüleste maksete kohta liidus (1) (edaspidi „ettepanek määruse kohta”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5 koosmõjus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 2 neljanda taandega ning protokolli (nr 4) (Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta) artikli 3.1 neljanda taandega, kuna ettepandud määruse sätted käsitlevad maksesüsteemide tõrgeteta toimimist. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

Ettepandud määruse eesmärk on kodifitseerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 924/2009 (2), mida viimati muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/518 (3). EKP toetab üldiselt kodifitseerimisi, kuid märgib, et ettepandud määruse seletuskirja kohaselt ei või kodifitseeritavates õigusaktides teha sisulisi muudatusi, vaid ainult kodifitseerimiseks vajalikke vormilisi muudatusi. EKP esitas arvamuse (4) ka määruse (EL) 2019/518 (5) ettepaneku kohta. Samas kehtestati määruses (EL) 2019/518 liidu seadusandliku menetluse käigus teatavaid sätteid pärast komisjoni ettepaneku EKP-le esitamist, mis seega ei olnud nõukogu EKPga konsulteerimise taotluse osaks. Seetõttu ja võttes arvesse, et varem arvamuse esitamise võimalus puudus ning et ettepandud määrus võetakse vastu seadusandlikus tavamenetluses, kasutab EKP võimalust esitada oma arvamus ettepandud määruse sätte kohta, mis kehtestati määrusega (EL) 2019/518.

1.   Konkreetsed märkused

1.1   Viide EKP poolt avaldatud euro viitekursile

Ettepandud määruse artikli 4 lõike 1 kohaselt, mille eesmärgiks on täiendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2015/2366 (6) sätestatud läbipaistvuse ja teabe nõudeid vääringu konverteerimise teenuste osas (7), peavad makseteenuse pakkujad ja vääringu konverteerimise teenuse pakkujad sularaha- või makseautomaadis või müügikohas väljendama kogu vääringu konverteerimise tasu EKP poolt viimasena avaldatud euro viitekursi juurdehindlusprotsendina.

Alates 1998. aastast avaldab EKP euro viitekursse (ECBRR) EKP nõukogu poolt 1998. aastal heaks kiidetud ja 2015. aastal ajakohastatud raamistiku (8) alusel (edaspidi „ECBRR raamistik“). ECBRR viitekursse avaldatakse avaliku hüvena üksikisikutele ja asutustele (9) ning seda kasutavad mitmesugused asutused. ECBRR raamistiku eesmärk on säilitada ECBRR viitekursside usaldusväärsus: i) vähendades huvi ECBRRiga kauplemise vastu; ja ii) piirates selle kasutust viitemäärana. ECBRR viitekursi kasutamist kauplemisel ei soodustata ja ECBRR viitekursse avaldatakse ainult teavitamise eesmärgil (10). ECBRR raamistiku eesmärk on selge vahetegu ECBRR ja tehingutes kasutatavate viitekursside võrdlusaluste vahel.

Ettepandud määruse viited ECBRRile võivad vastupidiselt ECBRR eesmärgiga tekitada mõnedes turuosalistes huvi ECBRRiga kauplemise vastu. Seetõttu soovitab EKP ettepandud määruse artiklis 4 välja jätta viite ECBRR viitekursile ja asendada see kohase vahetuskursi võrdlusaluse viitega, mis jääb liidu võrdlusaluste määruse kohaldamisalasse (11) ja mida saab kasutada vahetuskursi tasude kontekstis. Nende võrdlusaluste täpsust ja usaldusväärsust tagavad selle määrusega kehtestatud võrdlusaluse haldurite nõuded, mis kaitsevad makseteenuse pakkujate ja vääringu konverteerimise teenuse pakkujate klientide huve.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud ettepandud määrust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexi veebisaidil.

Frankfurt Maini ääres, 25. jaanuar 2021

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2020) 323 final.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 924/2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (ELT L 266, 9.10.2009, lk 11).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/518, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 seoses liidus tehtavate piiriüleste maksete teatavate tasudega ja vääringu konverteerimise tasudega (ELT L 91, 29.3.2019, lk 36).

3

(4)  Vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2018/38, 31. august 2018, seoses ettepanekuga määruse kohta, mis käsitleb liidus tehtavate piiriüleste maksete teatavaid tasusid ja vääringu konverteerimise tasusid (ELT C 382, 23.10.2018, lk 7). Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

4

(5)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 seoses liidus tehtavate piiriüleste maksete teatavate tasudega ja vääringu konverteerimise tasudega, COM(2018) 163 final.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

6

(7)  Vt ettepandud määruse põhjendus 8.

7

(8)  Vt EKP „Framework for the euro foreign exchange reference rates“, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

8

(9)  Vt EKP 7. detsembri 2015 pressiteade „EKP teeb muudatusi seoses euro viitekurssidega“.

9

(10)  ECBRR raamistik sätestab selgelt, et mõiste „viitekurss“ tähendab vahetuskurssi, mille eesmärgiks ei ole turutehingutes kasutus, ei otseselt ega kaudselt (võrdlusalusena). Kursid on esitatud ainult teavitamise eesmärgil.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

11

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/6

---

Euro vahetuskurss (1)

24. veebruar 2021

(2021/C 65/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2146 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,69 |
| DKK | Taani kroon | 7,4364 |
| GBP | Inglise nael | 0,86030 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,0893 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1029 |
| ISK | Islandi kroon | 154,60 |
| NOK | Norra kroon | 10,2483 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,978 |
| HUF | Ungari forint | 359,74 |
| PLN | Poola zlott | 4,5178 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8749 |
| TRY | Türgi liir | 8,7071 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5347 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5266 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,4189 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6451 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6049 |
| KRW | Korea vonn | 1 346,15 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,5723 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8362 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5805 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 070,23 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9100 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,072 |
| RUB | Vene rubla | 89,4919 |
| THB | Tai baat | 36,487 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,5642 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,7700 |
| INR | India ruupia | 87,8760 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2146

JPY

Jaapani jeen

128,69

DKK

Taani kroon

7,4364

GBP

Inglise nael

0,86030

SEK

Rootsi kroon

10,0893

CHF

Šveitsi frank

1,1029

ISK

Islandi kroon

154,60

NOK

Norra kroon

10,2483

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,978

HUF

Ungari forint

359,74

PLN

Poola zlott

4,5178

RON

Rumeenia leu

4,8749

TRY

Türgi liir

8,7071

AUD

Austraalia dollar

1,5347

CAD

Kanada dollar

1,5266

HKD

Hongkongi dollar

9,4189

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6451

SGD

Singapuri dollar

1,6049

KRW

Korea vonn

1 346,15

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,5723

CNY

Hiina jüaan

7,8362

HRK

Horvaatia kuna

7,5805

IDR

Indoneesia ruupia

17 070,23

MYR

Malaisia ringit

4,9100

PHP

Filipiini peeso

59,072

RUB

Vene rubla

89,4919

THB

Tai baat

36,487

BRL

Brasiilia reaal

6,5642

MXN

Mehhiko peeso

24,7700

INR

India ruupia

87,8760

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA riikide alaline komitee

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/7

---

EFTA riikide alalise komitee soovitus nr 1/2020/AK seoses Norra 5. novembri 2020. aasta teatega süsteemse riski puhvri kasutamise kohta vastavalt EMP ühiskomitee otsusega nr 79/2019 Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse inkorporeeritud direktiivi 2013/36/EL (mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet) artiklile 133

(2021/C 65/06)

EFTA RIIKIDE ALALINE KOMITEE,

arvestades järgmist:

| 1. | 5. novembril 2020 teatas Norra rahandusministeerium (Finansdepartmentet), edaspidi „ministeerium“, mis on direktiivi 2013/36/EL (mis inkorporeeriti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse EMP ühiskomitee otsusega nr 79/2019) artiklis 133 osutatud süsteemse riski puhvri kohaldamise eest vastutav riiklik määratud asutus, EFTA riikide alalisele komiteele oma kavatsusest tõsta praegu kohaldatavat süsteemse riski puhvrit riigisiseste riskipositsioonide jaoks, edaspidi „teatis“. |
| --- | --- |

1.

5. novembril 2020 teatas Norra rahandusministeerium (Finansdepartmentet), edaspidi „ministeerium“, mis on direktiivi 2013/36/EL (mis inkorporeeriti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse EMP ühiskomitee otsusega nr 79/2019) artiklis 133 osutatud süsteemse riski puhvri kohaldamise eest vastutav riiklik määratud asutus, EFTA riikide alalisele komiteele oma kavatsusest tõsta praegu kohaldatavat süsteemse riski puhvrit riigisiseste riskipositsioonide jaoks, edaspidi „teatis“.

| 2. | Praegu kohaldatakse Norra krediidiasutuste suhtes kõikide riskipositsioonide jaoks 3 % suurust süsteemse riski puhvrit, välja arvatud kaks süsteemselt olulist ettevõtjat, kelle suhtes kohaldatakse kõikide riskipositsioonide jaoks 5 % suurust süsteemse riski puhvrit. Teatatud meetmeks on 4,5 % suurune süsteemse riski puhver ja seda kohaldatakse kõikide Norras tegevusloa saanud krediidiasutuste, sealhulgas teistes liidu liikmesriikides asutatud emaettevõtjate viie tütarettevõtja riigisiseste riskipositsioonide suhtes. Puhver on mõeldud Norra süsteemsete riskide vähendamiseks ja riigisisese finantsstabiilsuse edendamiseks läbi finantssüsteemi vastupidavuse ning pankade jätkuva piisava kapitaliseerituse tagamise, arvestades Norra pikaajalise süsteemse riski kõrget taset. Ministeerium teatas eraldi ka oma kavatsusest kehtestada puhver kahele krediidiasutusele, mis on liigitatud muude süsteemselt oluliste ettevõtjate hulka vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 131. Ühe krediidiasutuse puhul on kehtestatav määr 2 % ja teise puhul 1 %. |
| --- | --- |

2.

Praegu kohaldatakse Norra krediidiasutuste suhtes kõikide riskipositsioonide jaoks 3 % suurust süsteemse riski puhvrit, välja arvatud kaks süsteemselt olulist ettevõtjat, kelle suhtes kohaldatakse kõikide riskipositsioonide jaoks 5 % suurust süsteemse riski puhvrit. Teatatud meetmeks on 4,5 % suurune süsteemse riski puhver ja seda kohaldatakse kõikide Norras tegevusloa saanud krediidiasutuste, sealhulgas teistes liidu liikmesriikides asutatud emaettevõtjate viie tütarettevõtja riigisiseste riskipositsioonide suhtes. Puhver on mõeldud Norra süsteemsete riskide vähendamiseks ja riigisisese finantsstabiilsuse edendamiseks läbi finantssüsteemi vastupidavuse ning pankade jätkuva piisava kapitaliseerituse tagamise, arvestades Norra pikaajalise süsteemse riski kõrget taset. Ministeerium teatas eraldi ka oma kavatsusest kehtestada puhver kahele krediidiasutusele, mis on liigitatud muude süsteemselt oluliste ettevõtjate hulka vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 131. Ühe krediidiasutuse puhul on kehtestatav määr 2 % ja teise puhul 1 %.

| 3. | Teatatud süsteemse riski puhvrit kohaldatakse alates 31. detsembrist 2020 kõikide krediidiasutuste suhtes, välja arvatud krediidiasutused, mis ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, kuna neil on üleminekuperiood, mille ajal säilitatakse praegu kehtiv 3 % suurune puhver kõikide riskipositsioonide jaoks kuni 31. detsembrini 2022. Ministeerium hindab meedet uuesti iga kahe aasta tagant. |
| --- | --- |

3.

Teatatud süsteemse riski puhvrit kohaldatakse alates 31. detsembrist 2020 kõikide krediidiasutuste suhtes, välja arvatud krediidiasutused, mis ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, kuna neil on üleminekuperiood, mille ajal säilitatakse praegu kehtiv 3 % suurune puhver kõikide riskipositsioonide jaoks kuni 31. detsembrini 2022. Ministeerium hindab meedet uuesti iga kahe aasta tagant.

| 4. | Kuna teatatud meede hõlmab ka teistes EMP riikides asutatud emaettevõtjate tütarettevõtjaid, kohaldatakse kapitalinõuete direktiivi IV paketi artikli 133 lõike 14 kolmandas lõigus kirjeldatud menetlust, mida on kohandatud EMP ühiskomitee otsusega nr 79/2019. Seetõttu teavitab ministeerium süsteemse riski puhvri kohaldamise eest vastutava määratud asutusena oma kavatsusest teisi EMP riikide asjaomaseid asutusi ning EFTA riikide alalist komiteed ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. Alaline komitee ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esitavad ühe kuu jooksul alates teate saamisest soovituse võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

4.

Kuna teatatud meede hõlmab ka teistes EMP riikides asutatud emaettevõtjate tütarettevõtjaid, kohaldatakse kapitalinõuete direktiivi IV paketi artikli 133 lõike 14 kolmandas lõigus kirjeldatud menetlust, mida on kohandatud EMP ühiskomitee otsusega nr 79/2019. Seetõttu teavitab ministeerium süsteemse riski puhvri kohaldamise eest vastutava määratud asutusena oma kavatsusest teisi EMP riikide asjaomaseid asutusi ning EFTA riikide alalist komiteed ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. Alaline komitee ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esitavad ühe kuu jooksul alates teate saamisest soovituse võetud meetmete kohta.

| 5. | Süsteemse riski puhvri eesmärk on maandada pikaajalisi struktuurseid süsteemseid riske Norra finantssüsteemis. Asjaomased riskid tulenevad peamiselt šokkide levimisest ja võimendumisest süsteemis endas, Norra pangandussektoris ja reaalmajanduses. |
| --- | --- |

5.

Süsteemse riski puhvri eesmärk on maandada pikaajalisi struktuurseid süsteemseid riske Norra finantssüsteemis. Asjaomased riskid tulenevad peamiselt šokkide levimisest ja võimendumisest süsteemis endas, Norra pangandussektoris ja reaalmajanduses.

| 6. | Teatise põhjenduses märgib ministeerium, et Norra pikaajalised struktuursed süsteemsed riskid on võrdlemisi suured. Süsteemsete riskide kõrge tase on osaliselt tingitud sellest, et Norra krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on sarnane rahastamisstruktuur ning nad tuginevad olulisel määral hulgirahastamisele (48 % rahastamisest, sealhulgas välismaisest hulgirahastamisest), mis muudab nad turgude ebastabiilsuse ees haavatavaks. Lisaks on nad omavahel seotud, sealhulgas pandikirjade ristosaluse kaudu, ning neil on sarnased ja kontsentreeritud riskipositsioonid kinnisvaraturgude suhtes. Näiteks moodustavad (elamu- ja äri-) kinnisvaralaenud ligikaudu 60 % Norra krediidiasutuste kogulaenudest. Sellistes tingimustes võivad majandushäired võimenduda, sest mitmed krediidiasutused võivad olla tõsiselt mõjutatud samal ajal ja samal viisil. Riske võivad potentsiaalselt võimendada ka Norra pankade valitud sarnane ärimudel ja omavaheline seotus pandikirjade ristosaluse kaudu. |
| --- | --- |

6.

Teatise põhjenduses märgib ministeerium, et Norra pikaajalised struktuursed süsteemsed riskid on võrdlemisi suured. Süsteemsete riskide kõrge tase on osaliselt tingitud sellest, et Norra krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on sarnane rahastamisstruktuur ning nad tuginevad olulisel määral hulgirahastamisele (48 % rahastamisest, sealhulgas välismaisest hulgirahastamisest), mis muudab nad turgude ebastabiilsuse ees haavatavaks. Lisaks on nad omavahel seotud, sealhulgas pandikirjade ristosaluse kaudu, ning neil on sarnased ja kontsentreeritud riskipositsioonid kinnisvaraturgude suhtes. Näiteks moodustavad (elamu- ja äri-) kinnisvaralaenud ligikaudu 60 % Norra krediidiasutuste kogulaenudest. Sellistes tingimustes võivad majandushäired võimenduda, sest mitmed krediidiasutused võivad olla tõsiselt mõjutatud samal ajal ja samal viisil. Riske võivad potentsiaalselt võimendada ka Norra pankade valitud sarnane ärimudel ja omavaheline seotus pandikirjade ristosaluse kaudu.

| 7. | Ministeerium on juhtinud tähelepanu asjaolule, et Norra kõrged (elamu- ja äri-) kinnisvarahinnad koos kodumajapidamiste suure võlakoormusega on Norra finantssüsteemi üks peamisi reaalmajandusest tulenevaid haavatavusi. Sellega seoses tuleb märkida, et ajalooliselt on Norra kodumajapidamiste võlakoormus olnud kasutatava tuluga võrreldes suhteliselt suur ning seeläbi suurendanud pangandussektori süsteemset riski. Riski, et Norra kodumajapidamised kasutavad suurt osa oma sissetulekust võla teenindamiseks, suurendab veelgi asjaolu, et enamikul Norra hüpoteeklaenudel on ujuv intressimäär, mis tähendab, et isegi väikesed häired võivad oluliselt kahjustada võla teenindamist. Ajalooliselt on ärikinnisvaraga seotud riskid varasemate kriiside ajal mitte üksnes põhjustanud kõige suuremat kahju Norra pangandussüsteemile, vaid ka soodustanud maksejõuetusprobleemide tekkimist pangandussektoris. Lisaks märgib alaline komitee, et 2019. aasta juunis hoiatas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu Norra ametiasutusi, et Norra elamukinnisvarasektoris tuvastatud haavatavused kujutavad endast süsteemset riski finantsstabiilsusele ning et need haavatavused tuleb kõrvaldada (1). |
| --- | --- |

7.

Ministeerium on juhtinud tähelepanu asjaolule, et Norra kõrged (elamu- ja äri-) kinnisvarahinnad koos kodumajapidamiste suure võlakoormusega on Norra finantssüsteemi üks peamisi reaalmajandusest tulenevaid haavatavusi. Sellega seoses tuleb märkida, et ajalooliselt on Norra kodumajapidamiste võlakoormus olnud kasutatava tuluga võrreldes suhteliselt suur ning seeläbi suurendanud pangandussektori süsteemset riski. Riski, et Norra kodumajapidamised kasutavad suurt osa oma sissetulekust võla teenindamiseks, suurendab veelgi asjaolu, et enamikul Norra hüpoteeklaenudel on ujuv intressimäär, mis tähendab, et isegi väikesed häired võivad oluliselt kahjustada võla teenindamist. Ajalooliselt on ärikinnisvaraga seotud riskid varasemate kriiside ajal mitte üksnes põhjustanud kõige suuremat kahju Norra pangandussüsteemile, vaid ka soodustanud maksejõuetusprobleemide tekkimist pangandussektoris. Lisaks märgib alaline komitee, et 2019. aasta juunis hoiatas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu Norra ametiasutusi, et Norra elamukinnisvarasektoris tuvastatud haavatavused kujutavad endast süsteemset riski finantsstabiilsusele ning et need haavatavused tuleb kõrvaldada (1).

| 8. | Ministeerium on juhtinud tähelepanu asjaolule, et Norra majandust, mis on ka krediidiasutuste tegevuskeskkond, iseloomustab suhteliselt ühtne ettevõtlussektor, mis suurel määral sõltub naftasektorist. Kuna naftasektor moodustab 17 % SKPst ja 40 % Norra koguekspordist, kujutaks naftahindade potentsiaalne langus või ülemaailmse nõudluse vähenemine märkimisväärset ohtu riigi majandusele tervikuna. Viimastel aastatel on asjaomast riski teataval määral maandanud naftasektori kasumi investeerimine väärtpaberitesse rahvusvahelistel finantsturgudel. Siiski võib COVID-19 pandeemia ja keskkonnasäästlikumale majandusele üleminek suurendada nii lühiajalist kui ka pikaajalist survet sellele süsteemselt olulisele sektorile. Selline surve võib põhjustada doominoefekti muudes sektorites, mille suhtes krediidiasutustel on riskipositsioonid. Sellega seoses märgib alaline komitee, et Norges Bank on oma 2020. aasta finantsstabiilsuse aruandes sedastanud: „Norra naftasektoris seonduvad pankade riskid eelkõige naftateenuste ettevõtjatega ning pangad on viimase viie aasta jooksul kandnud nimetatud tootmisharule laenude andmisel märkimisväärset kahju“ (2). |
| --- | --- |

8.

Ministeerium on juhtinud tähelepanu asjaolule, et Norra majandust, mis on ka krediidiasutuste tegevuskeskkond, iseloomustab suhteliselt ühtne ettevõtlussektor, mis suurel määral sõltub naftasektorist. Kuna naftasektor moodustab 17 % SKPst ja 40 % Norra koguekspordist, kujutaks naftahindade potentsiaalne langus või ülemaailmse nõudluse vähenemine märkimisväärset ohtu riigi majandusele tervikuna. Viimastel aastatel on asjaomast riski teataval määral maandanud naftasektori kasumi investeerimine väärtpaberitesse rahvusvahelistel finantsturgudel. Siiski võib COVID-19 pandeemia ja keskkonnasäästlikumale majandusele üleminek suurendada nii lühiajalist kui ka pikaajalist survet sellele süsteemselt olulisele sektorile. Selline surve võib põhjustada doominoefekti muudes sektorites, mille suhtes krediidiasutustel on riskipositsioonid. Sellega seoses märgib alaline komitee, et Norges Bank on oma 2020. aasta finantsstabiilsuse aruandes sedastanud: „Norra naftasektoris seonduvad pankade riskid eelkõige naftateenuste ettevõtjatega ning pangad on viimase viie aasta jooksul kandnud nimetatud tootmisharule laenude andmisel märkimisväärset kahju“ (2).

| 9. | Ministeeriumi hinnangul on Norra pangandussektori maht, olulisus ja kontsentratsioon Norra majanduse süsteemsete riskide võimendaja. Esiteks on pangandussektori maht SKPga võrreldes märkimisväärne, moodustades ligikaudu 225 % 2019. aasta SKPst. Teiseks on pangandussektor väga oluline majanduse rahastamisel, kattes üle 80 % mittefinantssektorile antud riigisiseste laenude kogumahust. Kolmandaks on pangandussektor kontsentreerunud viie suurema panga ümber, mille käes on 56 % riigisiseste laenude kogumahust. |
| --- | --- |

9.

Ministeeriumi hinnangul on Norra pangandussektori maht, olulisus ja kontsentratsioon Norra majanduse süsteemsete riskide võimendaja. Esiteks on pangandussektori maht SKPga võrreldes märkimisväärne, moodustades ligikaudu 225 % 2019. aasta SKPst. Teiseks on pangandussektor väga oluline majanduse rahastamisel, kattes üle 80 % mittefinantssektorile antud riigisiseste laenude kogumahust. Kolmandaks on pangandussektor kontsentreerunud viie suurema panga ümber, mille käes on 56 % riigisiseste laenude kogumahust.

| 10. | Hinnangu andmisel ministeeriumi põhjendustele tugineb alaline komitee Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2020. aasta hinnangule Norra finantssüsteemi stabiilsuse kohta (3). Sarnaselt ministeeriumi hinnanguga süsteemse riski kõrge tasemega seotud peamiste probleemide kohta sedastab ka IMFi aruanne, et Norra pankade suured riskipositsioonid nii elamu- kui ka ärikinnisvara suhtes ning hulgirahastamine on haavatavuse seisukohast olulised. IMF märgib täiendavalt, et pangandussektori omavaheline seotus võib šokke märkimisväärselt võimendada ning et majanduskasvu järsk aeglustumine võib põhjustada laenusaajate võlateenindusvõime halvenemist. Naftaturust sõltuvuse kohta märgib IMF, et äkilisel üleminekul vähese CO2 heitega majandusele võib olla suur mõju, arvestades Norra sõltuvust nafta tootmisest ja ekspordist. |
| --- | --- |

10.

Hinnangu andmisel ministeeriumi põhjendustele tugineb alaline komitee Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2020. aasta hinnangule Norra finantssüsteemi stabiilsuse kohta (3). Sarnaselt ministeeriumi hinnanguga süsteemse riski kõrge tasemega seotud peamiste probleemide kohta sedastab ka IMFi aruanne, et Norra pankade suured riskipositsioonid nii elamu- kui ka ärikinnisvara suhtes ning hulgirahastamine on haavatavuse seisukohast olulised. IMF märgib täiendavalt, et pangandussektori omavaheline seotus võib šokke märkimisväärselt võimendada ning et majanduskasvu järsk aeglustumine võib põhjustada laenusaajate võlateenindusvõime halvenemist. Naftaturust sõltuvuse kohta märgib IMF, et äkilisel üleminekul vähese CO2 heitega majandusele võib olla suur mõju, arvestades Norra sõltuvust nafta tootmisest ja ekspordist.

| 11. | Võttes arvesse Norra pangandussektori struktuuri ja eelkirjeldatud riske, peab ministeerium vajalikuks, et krediidiasutused üldiselt oleksid võimelised katma nii finantssüsteemi kui ka reaalmajanduse tõsiste šokkide ja häirete tagajärjel tekkinud kahju. Ministeerium järeldab, et 4,5 % suurune süsteemse riski puhver Norra riskipositsioonide jaoks on kõige sobivam meede Norra oluliste mittetsükliliste süsteemsete riskide vähendamiseks. |
| --- | --- |

11.

Võttes arvesse Norra pangandussektori struktuuri ja eelkirjeldatud riske, peab ministeerium vajalikuks, et krediidiasutused üldiselt oleksid võimelised katma nii finantssüsteemi kui ka reaalmajanduse tõsiste šokkide ja häirete tagajärjel tekkinud kahju. Ministeerium järeldab, et 4,5 % suurune süsteemse riski puhver Norra riskipositsioonide jaoks on kõige sobivam meede Norra oluliste mittetsükliliste süsteemsete riskide vähendamiseks.

| 12. | Ministeeriumi järeldust hinnates märgib alaline komitee, et Norra ametiasutuste läbi viidud stressitestid viitavad sellele, et väikese tõenäosusega, kuid mitte ebarealistlike stsenaariumite korral tekiks paljudel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel üldiste kapitali- ja puhvrinõuetega võrreldes esimese taseme põhiomavahendite puudujääk. Norges Banki ja Finanstilsyneti (Norra finantsinspektsioon) poolt vastavalt 2019. aasta novembris ja 2020. aasta juunis läbi viidud viimased stressitestid põhinevad sügava rahvusvahelise majanduslanguse ja riskipreemiate järsu suurenemise stsenaariumitel, millel on tõsised tagajärjed Norra majandusele. Norra finantsinspektsiooni stressitest viitab sellele, et stressiperioodil langeks peaaegu kõigi 20 suurema pangakontserni esimese taseme põhiomavahendite suhtarv alla esimese taseme põhiomavahendite üldist nõuet, sealhulgas puhvrinõudeid ja II samba nõuet. Lisaks sellele ei vastaks üldistele kapitalinõuetele ülejäänud 84st Norra krediidiasutusest 48. |
| --- | --- |

12.

Ministeeriumi järeldust hinnates märgib alaline komitee, et Norra ametiasutuste läbi viidud stressitestid viitavad sellele, et väikese tõenäosusega, kuid mitte ebarealistlike stsenaariumite korral tekiks paljudel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel üldiste kapitali- ja puhvrinõuetega võrreldes esimese taseme põhiomavahendite puudujääk. Norges Banki ja Finanstilsyneti (Norra finantsinspektsioon) poolt vastavalt 2019. aasta novembris ja 2020. aasta juunis läbi viidud viimased stressitestid põhinevad sügava rahvusvahelise majanduslanguse ja riskipreemiate järsu suurenemise stsenaariumitel, millel on tõsised tagajärjed Norra majandusele. Norra finantsinspektsiooni stressitest viitab sellele, et stressiperioodil langeks peaaegu kõigi 20 suurema pangakontserni esimese taseme põhiomavahendite suhtarv alla esimese taseme põhiomavahendite üldist nõuet, sealhulgas puhvrinõudeid ja II samba nõuet. Lisaks sellele ei vastaks üldistele kapitalinõuetele ülejäänud 84st Norra krediidiasutusest 48.

| 13. | Alaline komitee märgib täiendavalt, et ministeeriumi eelduste kohaselt ilmneks teatatud meetme mittekohaldamisel tulevaste stressitestide käigus veelgi suurem kapitali adekvaatsuse vähenemine, mis sunniks krediidiasutusi ja investeerimisühinguid kasutama laenuandmise jätkamiseks suuremat osa oma kombineeritud puhvrist. See nõrgendaks pangandussüsteemi vastupanuvõimet tuvastatud pikaajalistele süsteemsetele riskidele. Kui riigisisestele riskipositsioonidele kehtestataks 4,5 % suurune süsteemse riski puhver, säilitaks see eelnimetatud riskide jaoks piisava kapitaliseerituse, toomata kaasa suurematele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtestatud nõuete olulist suurenemist võrreldes 2020. aastale eelnenud tasemega. Sellega seoses märgib ministeerium veel, et mitmed aspektid, mida stressitesti tulemused ei hõlma, võivad soodustada krediidiasutuste võimaliku kahjumi alahindamist. Näiteks eeldatakse, et stressiperioodil on krediidiasutustel endiselt juurdepääs hulgirahastamisele. Ministeerium märgib täiendavalt, et stressitestides on akumuleeritud kahjum väiksem kui krediidiasutuste tegelik kahjum Norra 1988–1992. aasta panganduskriisi ajal. Samuti väidab ministeerium, et riigisiseste riskipositsioonide 4,5 % suurusest süsteemse riski puhvrist tulenevad üldnõuded jäävad sotsiaalselt optimaalsete nõuete hinnangulisse vahemikku (4). |
| --- | --- |

13.

Alaline komitee märgib täiendavalt, et ministeeriumi eelduste kohaselt ilmneks teatatud meetme mittekohaldamisel tulevaste stressitestide käigus veelgi suurem kapitali adekvaatsuse vähenemine, mis sunniks krediidiasutusi ja investeerimisühinguid kasutama laenuandmise jätkamiseks suuremat osa oma kombineeritud puhvrist. See nõrgendaks pangandussüsteemi vastupanuvõimet tuvastatud pikaajalistele süsteemsetele riskidele. Kui riigisisestele riskipositsioonidele kehtestataks 4,5 % suurune süsteemse riski puhver, säilitaks see eelnimetatud riskide jaoks piisava kapitaliseerituse, toomata kaasa suurematele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtestatud nõuete olulist suurenemist võrreldes 2020. aastale eelnenud tasemega. Sellega seoses märgib ministeerium veel, et mitmed aspektid, mida stressitesti tulemused ei hõlma, võivad soodustada krediidiasutuste võimaliku kahjumi alahindamist. Näiteks eeldatakse, et stressiperioodil on krediidiasutustel endiselt juurdepääs hulgirahastamisele. Ministeerium märgib täiendavalt, et stressitestides on akumuleeritud kahjum väiksem kui krediidiasutuste tegelik kahjum Norra 1988–1992. aasta panganduskriisi ajal. Samuti väidab ministeerium, et riigisiseste riskipositsioonide 4,5 % suurusest süsteemse riski puhvrist tulenevad üldnõuded jäävad sotsiaalselt optimaalsete nõuete hinnangulisse vahemikku (4).

| 14. | Olles hoolikalt kaalunud ministeeriumi esitatud tõendeid, sealhulgas Norra ametiasutuste läbiviidud stressitestide tulemusi, samuti tagasivaatelisi andmeid Norras varem toimunud tõsiste kriiside kohta, on alaline komitee seisukohal, et 4,5 % suurust süsteemse riski puhvrit riigisiseste riskipositsioonide jaoks võib Norra finantssüsteemi stabiilsust ohustavate süsteemsete riskide vähendamisel pidada asjakohaseks. Lisaks leiab alaline komitee, et praegustes tingimustes on vaja 4,5 % suuruse süsteemse riski puhvri abil saavutatavat omavahendite taset, et säilitada pangandussüsteemide vastupanuvõime tuvastatud süsteemsetele riskidele. Sellega seoses märgib alaline komitee, et Rahvusvahelise Valuutafondi juhatus järeldas 2020. aasta augustis Norra finantssüsteemi stabiilsuse hinnangus, et „ametiasutused peaksid vältima kapitalinõuete leevendamist“ (5). |
| --- | --- |

14.

Olles hoolikalt kaalunud ministeeriumi esitatud tõendeid, sealhulgas Norra ametiasutuste läbiviidud stressitestide tulemusi, samuti tagasivaatelisi andmeid Norras varem toimunud tõsiste kriiside kohta, on alaline komitee seisukohal, et 4,5 % suurust süsteemse riski puhvrit riigisiseste riskipositsioonide jaoks võib Norra finantssüsteemi stabiilsust ohustavate süsteemsete riskide vähendamisel pidada asjakohaseks. Lisaks leiab alaline komitee, et praegustes tingimustes on vaja 4,5 % suuruse süsteemse riski puhvri abil saavutatavat omavahendite taset, et säilitada pangandussüsteemide vastupanuvõime tuvastatud süsteemsetele riskidele. Sellega seoses märgib alaline komitee, et Rahvusvahelise Valuutafondi juhatus järeldas 2020. aasta augustis Norra finantssüsteemi stabiilsuse hinnangus, et „ametiasutused peaksid vältima kapitalinõuete leevendamist“ (5).

| 15. | Meetme tõhususe ja proportsionaalsuse hindamisel võtab alaline komitee teadmiseks ministeeriumi seisukoha, mille kohaselt aitab 4,5 % suurune süsteemse riski puhvri nõue Norra riskipositsioonide puhul tõhusalt säilitada Norra krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastupanuvõimet ja kahjumi katmise võimet süsteemsete riskide intensiivsusest tulenevalt vajalikuks peetaval tasemel. Kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi IV paketi raamistik inkorporeeriti hiljuti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse ning Norra raamistiku ettevalmistamiseks kehtivale raamistikule vastavuse tagamiseks on ministeerium hinnanud süsteemse riski puhvri nõude ulatust ja kohandamist ning jõudnud järeldusele, et kõige tõhusam viis süsteemse riski maandamiseks on kehtestada 4,5 % suurune nõue üksnes riigisiseste riskipositsioonide jaoks. Lisaks meetme eesmärgi ja ülesehituse vahelise kooskõla parandamisele on see vastavuses kapitalinõuete määruse / kapitalinõuete direktiivi IV paketi raamistiku sätetega, mis hõlbustavad riigisiseste puhvrimäärade vastastikust kohaldamist. |
| --- | --- |

15.

Meetme tõhususe ja proportsionaalsuse hindamisel võtab alaline komitee teadmiseks ministeeriumi seisukoha, mille kohaselt aitab 4,5 % suurune süsteemse riski puhvri nõue Norra riskipositsioonide puhul tõhusalt säilitada Norra krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastupanuvõimet ja kahjumi katmise võimet süsteemsete riskide intensiivsusest tulenevalt vajalikuks peetaval tasemel. Kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi IV paketi raamistik inkorporeeriti hiljuti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse ning Norra raamistiku ettevalmistamiseks kehtivale raamistikule vastavuse tagamiseks on ministeerium hinnanud süsteemse riski puhvri nõude ulatust ja kohandamist ning jõudnud järeldusele, et kõige tõhusam viis süsteemse riski maandamiseks on kehtestada 4,5 % suurune nõue üksnes riigisiseste riskipositsioonide jaoks. Lisaks meetme eesmärgi ja ülesehituse vahelise kooskõla parandamisele on see vastavuses kapitalinõuete määruse / kapitalinõuete direktiivi IV paketi raamistiku sätetega, mis hõlbustavad riigisiseste puhvrimäärade vastastikust kohaldamist.

| 16. | Ministeerium leiab, et suuremate Norra pankade puhul, mis moodustavad riigi pangandussüsteemist enam kui poole, on 4,5 % suurune süsteemse riski puhvri määr riigisiseste riskipositsioonide jaoks peaaegu võrdväärne varasema 3 % suuruse puhvrimääraga, mida kohaldatakse reaalsete omavahendite nõuete osas kõikide riskipositsioonide suhtes. Ministeeriumi hinnangul on see proportsionaalne nii Norra finantssüsteemi struktuursetest riskidest tuleneva võimaliku kahjumiga kui ka varasemates puhvriotsustes osutatud riskide intensiivsuse ja riskitaluvusega. Märkimist väärib ka asjaolu, et praegu kõikide riskipositsioonide suhtes kohaldatavat 3 % suurust puhvrimäära kohandati siis, kui kohaldati Basel I alampiiri ja puudus VKE toetuskoefitsient. Ministeeriumi hinnangul oleks Basel I alampiiri puudumisel ja VKE toetuskoefitsiendi kohaldamisel varasem süsteemse riski puhvri määr süsteemse riski taset arvestades tõenäoliselt kõrgem. Nagu ministeerium on varasematest kriisidest ammutatud kogemuste ja stressitestide tulemuste põhjal järeldanud, on üldine kapitali- ja puhvrinõue olnud proportsionaalne finantssüsteemi üldiste riskidega. Seega peaks üldine nõue jääma 2020. aastale eelnenud taseme lähedale, kuna süsteemsete riskide intensiivsus on sarnane 2013. aastaga, mis õigustaks 4,5 % suuruse süsteemse riski puhvri määra kehtestamist. |
| --- | --- |

16.

Ministeerium leiab, et suuremate Norra pankade puhul, mis moodustavad riigi pangandussüsteemist enam kui poole, on 4,5 % suurune süsteemse riski puhvri määr riigisiseste riskipositsioonide jaoks peaaegu võrdväärne varasema 3 % suuruse puhvrimääraga, mida kohaldatakse reaalsete omavahendite nõuete osas kõikide riskipositsioonide suhtes. Ministeeriumi hinnangul on see proportsionaalne nii Norra finantssüsteemi struktuursetest riskidest tuleneva võimaliku kahjumiga kui ka varasemates puhvriotsustes osutatud riskide intensiivsuse ja riskitaluvusega. Märkimist väärib ka asjaolu, et praegu kõikide riskipositsioonide suhtes kohaldatavat 3 % suurust puhvrimäära kohandati siis, kui kohaldati Basel I alampiiri ja puudus VKE toetuskoefitsient. Ministeeriumi hinnangul oleks Basel I alampiiri puudumisel ja VKE toetuskoefitsiendi kohaldamisel varasem süsteemse riski puhvri määr süsteemse riski taset arvestades tõenäoliselt kõrgem. Nagu ministeerium on varasematest kriisidest ammutatud kogemuste ja stressitestide tulemuste põhjal järeldanud, on üldine kapitali- ja puhvrinõue olnud proportsionaalne finantssüsteemi üldiste riskidega. Seega peaks üldine nõue jääma 2020. aastale eelnenud taseme lähedale, kuna süsteemsete riskide intensiivsus on sarnane 2013. aastaga, mis õigustaks 4,5 % suuruse süsteemse riski puhvri määra kehtestamist.

| 17. | Ministeeriumi hinnangul ei ole COVID-19 pandeemia toonud kaasa olulisi muutusi Norra finantssüsteemi struktuuris: Norra krediidiasutused täitsid sel ajal kapitali- ja puhvrinõudeid jätkuvalt soliidse varuga ning suutsid kodumajapidamistele ja ettevõtjatele laenamist jätkata. COVID-19 pandeemia võimaliku mõju lühiajaliseks leevendamiseks langetas ministeerium vastutsüklilise kapitalipuhvri 2020. aasta märtsis 2,5 %-lt 1 %-le. |
| --- | --- |

17.

Ministeeriumi hinnangul ei ole COVID-19 pandeemia toonud kaasa olulisi muutusi Norra finantssüsteemi struktuuris: Norra krediidiasutused täitsid sel ajal kapitali- ja puhvrinõudeid jätkuvalt soliidse varuga ning suutsid kodumajapidamistele ja ettevõtjatele laenamist jätkata. COVID-19 pandeemia võimaliku mõju lühiajaliseks leevendamiseks langetas ministeerium vastutsüklilise kapitalipuhvri 2020. aasta märtsis 2,5 %-lt 1 %-le.

| 18. | Eeltoodut arvesse võttes on alaline komitee seisukohal, et asjaomane meede on nii tõhus kui ka proportsionaalne ning aitab maandada Norra pangandussektoris tuvastatud pikaajalisi struktuurseid riske. Alaline komitee märgib, et seda järeldust kinnitavad kõige veenvamalt Norra ametiasutuste stressitesti tulemused, mille kohaselt on asjaomased meetmed Norra finantsstabiilsuse edendamiseks tõhusad ning aitavad hoida Norra krediidiasutuste omavahendeid praeguse kahjumi katmise võime säilitamiseks vajalikul tasemel. Meetme proportsionaalsuse kohta tehtud järelduse toetuseks märgib alaline komitee, et järeldusest tuleb välja, et tegelikult Norra krediidiasutuste kapitalinõudeid oluliselt ei suurendata. Mitme teises Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis asutatud emaettevõtja tütarettevõtja jaoks suurenevad kapitalinõuded peaaegu 1,5 protsendipunkti võrra, kuid alaline komitee märgib, et ministeeriumi andmetel ületavad asjaomaste krediidiasutuste omavahendid Norra riskipositsioonide suhtes kohaldatavast 4,5 % suurusest süsteemse riski puhvri määrast tulenevaid nõudeid. Ministeerium tunnistab, et mõnel Norra krediidiasutusel võib olla vaja omavahendite suhtarvu mõnevõrra suurendada, et säilitada lisaks I ja II samba üldnõuetele ka juhtimispuhver. 31. detsembrini 2022 vältav üleminekuperiood pankadele, mis ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, peaks tagama, et süsteemse riski puhvri nõude muutmine ei too kaasa kapitalinõuete põhjendamatut suurenemist krediidiasutustel, mida Basel I alampiiri kaotamine oluliselt ei mõjuta ja mille II samba nõudeid võib olla vaja uuesti kohandada, kui nende suhtes kohaldatakse pärast üleminekuperioodi suuremat süsteemse riski puhvrit. See lähenemisviis peaks leevendama moonutusi, mida teatatud meede võib põhjustada, ning tagama, et mis tahes kahjulik mõju kodumaistele pankadele ja nende laenuandmisvõimele on piiratud. |
| --- | --- |

18.

Eeltoodut arvesse võttes on alaline komitee seisukohal, et asjaomane meede on nii tõhus kui ka proportsionaalne ning aitab maandada Norra pangandussektoris tuvastatud pikaajalisi struktuurseid riske. Alaline komitee märgib, et seda järeldust kinnitavad kõige veenvamalt Norra ametiasutuste stressitesti tulemused, mille kohaselt on asjaomased meetmed Norra finantsstabiilsuse edendamiseks tõhusad ning aitavad hoida Norra krediidiasutuste omavahendeid praeguse kahjumi katmise võime säilitamiseks vajalikul tasemel. Meetme proportsionaalsuse kohta tehtud järelduse toetuseks märgib alaline komitee, et järeldusest tuleb välja, et tegelikult Norra krediidiasutuste kapitalinõudeid oluliselt ei suurendata. Mitme teises Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis asutatud emaettevõtja tütarettevõtja jaoks suurenevad kapitalinõuded peaaegu 1,5 protsendipunkti võrra, kuid alaline komitee märgib, et ministeeriumi andmetel ületavad asjaomaste krediidiasutuste omavahendid Norra riskipositsioonide suhtes kohaldatavast 4,5 % suurusest süsteemse riski puhvri määrast tulenevaid nõudeid. Ministeerium tunnistab, et mõnel Norra krediidiasutusel võib olla vaja omavahendite suhtarvu mõnevõrra suurendada, et säilitada lisaks I ja II samba üldnõuetele ka juhtimispuhver. 31. detsembrini 2022 vältav üleminekuperiood pankadele, mis ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, peaks tagama, et süsteemse riski puhvri nõude muutmine ei too kaasa kapitalinõuete põhjendamatut suurenemist krediidiasutustel, mida Basel I alampiiri kaotamine oluliselt ei mõjuta ja mille II samba nõudeid võib olla vaja uuesti kohandada, kui nende suhtes kohaldatakse pärast üleminekuperioodi suuremat süsteemse riski puhvrit. See lähenemisviis peaks leevendama moonutusi, mida teatatud meede võib põhjustada, ning tagama, et mis tahes kahjulik mõju kodumaistele pankadele ja nende laenuandmisvõimele on piiratud.

| 19. | Alaline komitee on kaalunud ka põhjuseid, miks ministeerium lükkas kõrvale muud direktiivis 2013/36/EL või määruses (EL) nr 575/2013 (välja arvatud nimetatud määruse artiklid 458 ja 459) ette nähtud meetmed, mis üksikuna või kombineerituna võiksid sobida tuvastatud makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riski või süsteemse riski maandamiseks, arvestades asjaomaste meetmete suhtelist tõhusust. |
| --- | --- |

19.

Alaline komitee on kaalunud ka põhjuseid, miks ministeerium lükkas kõrvale muud direktiivis 2013/36/EL või määruses (EL) nr 575/2013 (välja arvatud nimetatud määruse artiklid 458 ja 459) ette nähtud meetmed, mis üksikuna või kombineerituna võiksid sobida tuvastatud makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riski või süsteemse riski maandamiseks, arvestades asjaomaste meetmete suhtelist tõhusust.

| 20. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 124 võimaldab pädevatel asutustel kehtestada standardmeetodit kasutavate krediidiasutuste kinnisvaraga seotud riskipositsioonide riskikaaludele kõrgemad väärtused, tuginedes finantsstabiilsuse kaalutlustele, andmetele kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonidest tulenenud kahju esinemise kohta ja kinnisvaraturu prognoositavatele suundumustele. Ministeeriumi hinnangul on 35 % suurune riskikaal Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonidele standardmeetodit kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks piisav. Ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide puhul on nimetatud artikli lõike 2 kohaselt juba kehtestatud kõrgemad riskikaalud, mis jäävad olenevalt vastaspoole reitingust 100 % ja 150 % vahele. |
| --- | --- |

20.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 124 võimaldab pädevatel asutustel kehtestada standardmeetodit kasutavate krediidiasutuste kinnisvaraga seotud riskipositsioonide riskikaaludele kõrgemad väärtused, tuginedes finantsstabiilsuse kaalutlustele, andmetele kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonidest tulenenud kahju esinemise kohta ja kinnisvaraturu prognoositavatele suundumustele. Ministeeriumi hinnangul on 35 % suurune riskikaal Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonidele standardmeetodit kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks piisav. Ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide puhul on nimetatud artikli lõike 2 kohaselt juba kehtestatud kõrgemad riskikaalud, mis jäävad olenevalt vastaspoole reitingust 100 % ja 150 % vahele.

| 21. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 kohaselt võivad pädevad asutused vajaduse korral finantsstabiilsuse kaalutlustest ja kinnisvaraturu prognoositavatest suundumustest lähtudes kehtestada oma territooriumil asuva kinnisvaraga tagatud nõuete jaoks kõrgemad riskipositsioonidega kaalutud keskmiste makseviivitusest tingitud kahjumäärade miinimumväärtused. Norras on elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul alates 2014. aastast kohaldatud kõrgemat, 20 % suurust makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtust, et vähendada sisemiste krediidiriski mudelitega seotud ebakindlust. |
| --- | --- |

21.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 kohaselt võivad pädevad asutused vajaduse korral finantsstabiilsuse kaalutlustest ja kinnisvaraturu prognoositavatest suundumustest lähtudes kehtestada oma territooriumil asuva kinnisvaraga tagatud nõuete jaoks kõrgemad riskipositsioonidega kaalutud keskmiste makseviivitusest tingitud kahjumäärade miinimumväärtused. Norras on elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul alates 2014. aastast kohaldatud kõrgemat, 20 % suurust makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtust, et vähendada sisemiste krediidiriski mudelitega seotud ebakindlust.

| 22. | Alaline komitee märgib, et määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 124 ja 164 on mõningal määral juba kasutatud teatavate riskide käsitlemiseks. Samuti märgib alaline komitee, et teatatud meetme eesmärk on vähendada pikaajalisi süsteemseid riske, mis on laiaulatuslikumad kui kinnisvaraturuspetsiifilised suundumused, mida saab käsitleda määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 124 ja 164 alusel. Sellisteks süsteemseteks riskideks on krediidiasutuste sarnased rahastamisstruktuurid, nende omavaheline seotus ning sarnased ja kontsentreeritud riskipositsioonid kinnisvaraturgude ja Norra majanduse suhtes, kus ettevõtlussektor ei ole kuigi mitmekesine ja kodumajapidamiste võlatase on kõrge. |
| --- | --- |

22.

Alaline komitee märgib, et määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 124 ja 164 on mõningal määral juba kasutatud teatavate riskide käsitlemiseks. Samuti märgib alaline komitee, et teatatud meetme eesmärk on vähendada pikaajalisi süsteemseid riske, mis on laiaulatuslikumad kui kinnisvaraturuspetsiifilised suundumused, mida saab käsitleda määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 124 ja 164 alusel. Sellisteks süsteemseteks riskideks on krediidiasutuste sarnased rahastamisstruktuurid, nende omavaheline seotus ning sarnased ja kontsentreeritud riskipositsioonid kinnisvaraturgude ja Norra majanduse suhtes, kus ettevõtlussektor ei ole kuigi mitmekesine ja kodumajapidamiste võlatase on kõrge.

| 23. | Kui pädev asutus otsustab, et sarnaste riskiprofiilidega krediidiasutustel ilmnevad või võivad ilmneda sarnased riskid või nad kujutavad endast sarnast riski finantssüsteemile, võib pädev asutus direktiivi 2013/36/EL artikli 103 alusel praegu kohaldada nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes järelevalvealast läbivaatamise ja hindamise protsessi sarnasel või identsel moel. Direktiivi 2013/36/EL artiklis 104 on sätestatud pädeva asutuse järelevalvevolitused direktiivi artikli 103 kohaldamisel, sealhulgas täiendavad omavahendite nõuded. Ministeeriumi hinnangul peaks direktiivi 2013/36/EL artikli 104 kohaseid krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiseid II samba nõudeid kohandama krediidiasutuse või investeerimisühingu olukorrale ning asjaomased nõuded võivad olla suunatud struktuursete süsteemsete riskide teatavatele elementidele, kuid üksnes sellises ulatuses, kus riskid ei ole pangandussüsteemile üldomased. Oma seisukoha toetuseks leiab ministeerium, et direktiivi 2019/878 kohaselt peaks II samba nõuete krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olemus takistama nende kasutamist süsteemsete riskide vähendamise vahendina. Alaline komitee märgib, et tõepoolest on II samba meetmete peamine eesmärk käsitleda krediidiasutuse- ja investeerimisühingupõhiseid riske ning need on ka süsteemse riski puhvrist vähem läbipaistvad. |
| --- | --- |

23.

Kui pädev asutus otsustab, et sarnaste riskiprofiilidega krediidiasutustel ilmnevad või võivad ilmneda sarnased riskid või nad kujutavad endast sarnast riski finantssüsteemile, võib pädev asutus direktiivi 2013/36/EL artikli 103 alusel praegu kohaldada nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes järelevalvealast läbivaatamise ja hindamise protsessi sarnasel või identsel moel. Direktiivi 2013/36/EL artiklis 104 on sätestatud pädeva asutuse järelevalvevolitused direktiivi artikli 103 kohaldamisel, sealhulgas täiendavad omavahendite nõuded. Ministeeriumi hinnangul peaks direktiivi 2013/36/EL artikli 104 kohaseid krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiseid II samba nõudeid kohandama krediidiasutuse või investeerimisühingu olukorrale ning asjaomased nõuded võivad olla suunatud struktuursete süsteemsete riskide teatavatele elementidele, kuid üksnes sellises ulatuses, kus riskid ei ole pangandussüsteemile üldomased. Oma seisukoha toetuseks leiab ministeerium, et direktiivi 2019/878 kohaselt peaks II samba nõuete krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olemus takistama nende kasutamist süsteemsete riskide vähendamise vahendina. Alaline komitee märgib, et tõepoolest on II samba meetmete peamine eesmärk käsitleda krediidiasutuse- ja investeerimisühingupõhiseid riske ning need on ka süsteemse riski puhvrist vähem läbipaistvad.

| 24. | Direktiivi 2013/36/EL artikkel 131 võimaldab määratud asutustel määratleda muud süsteemselt olulised ettevõtjad ning kehtestada või taaskehtestada asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri. Ministeerium on eraldi teatanud kavatsusest kehtestada muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrid kahele süsteemselt olulisele ettevõtjale. Ministeerium leiab, et asjaomased puhvrid on teineteist täiendavad, kuna muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrid käsitlevad ühte osa süsteemselt oluliste ettevõtjate kontsentratsiooniriskist, samal ajal kui süsteemse riski puhver käsitleb muid pikaajalisi mittetsüklilisi süsteemseid riske. Ministeeriumi hinnangul on mitmed muud krediidiasutused piisavalt suured, et potentsiaalselt võimendada süsteemseid riske Norra pangandussektoris, kuid liiga väikesed, et ministeerium saaks neid individuaalselt määratleda riigisiseselt süsteemselt oluliste ettevõtjatena. Alaline komitee leiab, et direktiivi 2013/36/EL artikli 131 eesmärk ei ole käsitleda kõiki pikaajalisi mittetsüklilisi süsteemseid või makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riske. Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver ei oleks asjakohane vahend pangandussektorit tervikuna mõjutavate pikaajaliste mittetsükliliste süsteemsete või makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riskide käsitlemiseks. |
| --- | --- |

24.

Direktiivi 2013/36/EL artikkel 131 võimaldab määratud asutustel määratleda muud süsteemselt olulised ettevõtjad ning kehtestada või taaskehtestada asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri. Ministeerium on eraldi teatanud kavatsusest kehtestada muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrid kahele süsteemselt olulisele ettevõtjale. Ministeerium leiab, et asjaomased puhvrid on teineteist täiendavad, kuna muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrid käsitlevad ühte osa süsteemselt oluliste ettevõtjate kontsentratsiooniriskist, samal ajal kui süsteemse riski puhver käsitleb muid pikaajalisi mittetsüklilisi süsteemseid riske. Ministeeriumi hinnangul on mitmed muud krediidiasutused piisavalt suured, et potentsiaalselt võimendada süsteemseid riske Norra pangandussektoris, kuid liiga väikesed, et ministeerium saaks neid individuaalselt määratleda riigisiseselt süsteemselt oluliste ettevõtjatena. Alaline komitee leiab, et direktiivi 2013/36/EL artikli 131 eesmärk ei ole käsitleda kõiki pikaajalisi mittetsüklilisi süsteemseid või makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riske. Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver ei oleks asjakohane vahend pangandussektorit tervikuna mõjutavate pikaajaliste mittetsükliliste süsteemsete või makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riskide käsitlemiseks.

| 25. | Direktiivi 2013/36/EL artiklis 136 osutatud vastutsüklilist puhvrit kohaldatakse kõikide jurisdiktsioonis asuvate finantssektoriväliste erasektori riskipositsioonide suhtes. Ministeerium väidab, et vastutsükliline puhver on mõeldud teistlaadi – finantssüsteemi tsüklilisusest tuleneva – süsteemse riski käsitlemiseks. Alaline komitee nõustub selle hinnanguga. |
| --- | --- |

25.

Direktiivi 2013/36/EL artiklis 136 osutatud vastutsüklilist puhvrit kohaldatakse kõikide jurisdiktsioonis asuvate finantssektoriväliste erasektori riskipositsioonide suhtes. Ministeerium väidab, et vastutsükliline puhver on mõeldud teistlaadi – finantssüsteemi tsüklilisusest tuleneva – süsteemse riski käsitlemiseks. Alaline komitee nõustub selle hinnanguga.

| 26. | Pärast ministeeriumi esitatud väidete läbivaatamist nõustub alaline komitee ministeeriumiga, et direktiivis 2013/36/EL või määruses (EL) nr 575/2013 (välja arvatud nimetatud määruse artiklid 458 ja 459) sätestatud meetmed üksikuna või kombineerituna oleksid suhteliselt vähem tõhusad tuvastatud riski piisavaks ja asjakohaseks käsitlemiseks. |
| --- | --- |

26.

Pärast ministeeriumi esitatud väidete läbivaatamist nõustub alaline komitee ministeeriumiga, et direktiivis 2013/36/EL või määruses (EL) nr 575/2013 (välja arvatud nimetatud määruse artiklid 458 ja 459) sätestatud meetmed üksikuna või kombineerituna oleksid suhteliselt vähem tõhusad tuvastatud riski piisavaks ja asjakohaseks käsitlemiseks.

| 27. | Võimaliku mõju osas siseturule märgib alaline komitee, et miski ei viita sellele, et teatatud meetmel oleks ebaproportsionaalne mõju teistes EMP riikides asutatud krediidiasutuste viiele tütarettevõtjale. Võimalike lekete vähendamiseks filiaalide kaudu Norras tegutsevatesse välismaistesse krediidiasutustesse ja investeerimisühingutesse kavatseb ministeerium täiendavalt taotleda süsteemse riski puhvri vastastikust kohaldamist kõikide EMP krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kellel on Norra suhtes riskipositsioonid. Arvestades teiste Põhjamaade pankade suhteliselt tugevat esindatust Norra laenuturul, leiab alaline komitee, et see oleks regulatiivse arbitraaži ja filiaalide kaudu toimuvate lekete vältimiseks oluline. Piiriülese finantsstabiilsuse edendamiseks ning Põhja- ja Baltimaades tegutsevate finantseerimisasutuste oluliste filiaalide nõuetekohase usaldatavusnõuete täitmise järelevalve tagamiseks on sõlmitud konkreetsed vastastikuse mõistmise memorandumid (6). Alaline komitee märgib, et vastastikuse kohaldamise taotlust ja kõrgemaid kapitalinõudeid, mida see välismaistele krediidiasutustele kaasa tooks, hindab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu pärast seda, kui ministeerium taotleb Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult liikmetele meetme vastastikuse kohaldamise soovitamist. |
| --- | --- |

27.

Võimaliku mõju osas siseturule märgib alaline komitee, et miski ei viita sellele, et teatatud meetmel oleks ebaproportsionaalne mõju teistes EMP riikides asutatud krediidiasutuste viiele tütarettevõtjale. Võimalike lekete vähendamiseks filiaalide kaudu Norras tegutsevatesse välismaistesse krediidiasutustesse ja investeerimisühingutesse kavatseb ministeerium täiendavalt taotleda süsteemse riski puhvri vastastikust kohaldamist kõikide EMP krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kellel on Norra suhtes riskipositsioonid. Arvestades teiste Põhjamaade pankade suhteliselt tugevat esindatust Norra laenuturul, leiab alaline komitee, et see oleks regulatiivse arbitraaži ja filiaalide kaudu toimuvate lekete vältimiseks oluline. Piiriülese finantsstabiilsuse edendamiseks ning Põhja- ja Baltimaades tegutsevate finantseerimisasutuste oluliste filiaalide nõuetekohase usaldatavusnõuete täitmise järelevalve tagamiseks on sõlmitud konkreetsed vastastikuse mõistmise memorandumid (6). Alaline komitee märgib, et vastastikuse kohaldamise taotlust ja kõrgemaid kapitalinõudeid, mida see välismaistele krediidiasutustele kaasa tooks, hindab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu pärast seda, kui ministeerium taotleb Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult liikmetele meetme vastastikuse kohaldamise soovitamist.

| 28. | Arvestades tihedat omavahelist seotust teiste Põhjamaade finantssüsteemidega eeldab alaline komitee, et teatatud meede soodustab finantsstabiilsust sellisel määral, et regulatiivset arbitraaži ja lekkeid on võimalik vältida läbi teatatud meetme vastastikuse kohaldamise välismaiste krediidiasutuste olulistele riskipositsioonidele Norra turu suhtes, sealhulgas mis tahes oluliste välisfiliaalide tegevusele. |
| --- | --- |

28.

Arvestades tihedat omavahelist seotust teiste Põhjamaade finantssüsteemidega eeldab alaline komitee, et teatatud meede soodustab finantsstabiilsust sellisel määral, et regulatiivset arbitraaži ja lekkeid on võimalik vältida läbi teatatud meetme vastastikuse kohaldamise välismaiste krediidiasutuste olulistele riskipositsioonidele Norra turu suhtes, sealhulgas mis tahes oluliste välisfiliaalide tegevusele.

| 29. | Võttes arvesse kõiki eelnimetatud tegureid vastavalt kapitalinõuete direktiivi IV paketi artikli 133 nõuetele, on EFTA riikide alaline komitee, olles teatise koos Norraga läbi vaadanud ja konsulteerinud protsessi asjaosalistega, jõudnud järeldusele, et 4,5 % suurune süsteemse riski puhver riigisiseste riskipositsioonide jaoks ei avalda ebaproportsionaalset kahjulikku mõju Norra või EMP finantssüsteemile kui tervikule ega selle osadele. Samuti ei takista see siseturu nõuetekohast toimimist, |
| --- | --- |

29.

Võttes arvesse kõiki eelnimetatud tegureid vastavalt kapitalinõuete direktiivi IV paketi artikli 133 nõuetele, on EFTA riikide alaline komitee, olles teatise koos Norraga läbi vaadanud ja konsulteerinud protsessi asjaosalistega, jõudnud järeldusele, et 4,5 % suurune süsteemse riski puhver riigisiseste riskipositsioonide jaoks ei avalda ebaproportsionaalset kahjulikku mõju Norra või EMP finantssüsteemile kui tervikule ega selle osadele. Samuti ei takista see siseturu nõuetekohast toimimist,

on vastu võtnud käesoleva soovituse:

| 1) | Süsteemse riski puhver, millest Norra rahandusministeerium (Finansdepartmentet) teatas 5. novembril vastavalt direktiivi 2013/36/EL (mida on kohandatud ühiskomitee otsusega nr 79/2019) artikli 133 lõikele 11, on põhjendatud, sobiv, proportsionaalne ja tõhus meede selliste süsteemsete riskide käsitlemiseks, mille jaoks see on ette nähtud. EFTA riikide alaline komitee märgib lisaks, et:






  a. | tuvastatud süsteemsete riskide või makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riskide ulatus ohustab Norra finantssüsteemi stabiilsust sellisel määral, et 4,5 % suuruse süsteemse riski puhvri määra kehtestamine riigisiseste riskipositsioonide jaoks on õigustatud; |
| --- | --- | --- |

1)

a.

tuvastatud süsteemsete riskide või makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riskide ulatus ohustab Norra finantssüsteemi stabiilsust sellisel määral, et 4,5 % suuruse süsteemse riski puhvri määra kehtestamine riigisiseste riskipositsioonide jaoks on õigustatud;

| b. | teatatud meede on tõenäoliselt tõhus ja sobiv riski maandamiseks proportsionaalsel viisil; |
| --- | --- |

b.

teatatud meede on tõenäoliselt tõhus ja sobiv riski maandamiseks proportsionaalsel viisil;

| c. | direktiivis 2013/36/EL või määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud muud makrotasandi usaldatavusmeetmed üksi või kombineerituna oleksid suhteliselt vähem tõhusad tuvastatud riski piisavaks ja asjakohaseks käsitlemiseks; |
| --- | --- |

c.

direktiivis 2013/36/EL või määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud muud makrotasandi usaldatavusmeetmed üksi või kombineerituna oleksid suhteliselt vähem tõhusad tuvastatud riski piisavaks ja asjakohaseks käsitlemiseks;

| d. | teatatud meede, sealhulgas selle kohaldamine tütarettevõtjate suhtes, mille emaettevõtjad on asutatud teistes EMP riikides, ei avalda ebaproportsionaalset kahjulikku mõju Norra või EMP finantssüsteemile tervikuna ega takista siseturu nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

d.

teatatud meede, sealhulgas selle kohaldamine tütarettevõtjate suhtes, mille emaettevõtjad on asutatud teistes EMP riikides, ei avalda ebaproportsionaalset kahjulikku mõju Norra või EMP finantssüsteemile tervikuna ega takista siseturu nõuetekohast toimimist.

| 2) | EFTA riikide alaline komitee ei anna soovitusi teatatud meetme muutmiseks, arvestades selle mõju teistes EMP riikides asutatud krediidiasutuste tütarettevõtjatele. |
| --- | --- |

2)

Brüssel, 4. detsember 2020

Alalise komitee nimel

eesistuja

Sabine MONAUNI

peasekretär

Henri GÉTAZ

---

(1)  Vthttps://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/warnings/esrb.warning190923_no_warning~d3e4f2c135.en.pdf?4cf3e3031aa71bffaa0bd97a66b311ac.

1

(2)  Norges Bank (2020), „Financial Stability Report“, lk 52.

2

(3)  Rahvusvaheline Valuutafond (2020), „Financial System Stability Assessment for Norway“, IMFi riigiaruanne nr 20/259, august.

3

(4)  Baseli pangajärelevalve komitee (2019), „The costs and benefits of bank capital – a review of the literature“, töödokument 37, juuni.

4

(5)  Rahvusvaheline Valuutafond (2020), „Financial System Stability Assessment for Norway“, IMFi riigiaruanne nr 20/259, august, lk 2.

5

(6)  Vthttps://www.regjeringen.no/contentassets/ff0c28c162ca43f39b585d7c9f94dab5/nbsg-mou_2018.pdf.

6

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10118 — Investindustrial/Guala Closures)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 65/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Special Packaging Solutions Investment S.à.r.l. („SPSI“, Luksemburg), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Investindustrial S.A. („Investindustrial“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

Special Packaging Solutions Investment S.à.r.l. („SPSI“, Luksemburg), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Investindustrial S.A. („Investindustrial“, Luksemburg),

| — | Guala Closure S.p.A. („Guala“, Itaalia). |
| --- | --- |

—

Guala Closure S.p.A. („Guala“, Itaalia).

SPSI omandab Guala üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub osade või aktsiate ostu teel ja 8. detsembril 2020 väljakuulutatud avaliku pakkumise kaudu.

2.

| — | Investindustrial: sõltumatult juhitavate investeerimis-, valdus- ja finantsnõustamisettevõtete rühm, mis keskendub investeeringutele Euroopas asuvatesse keskmise suurusega ettevõtetesse. Investindustriali portfell keskendub kolmele peamisele investeerimisvaldkonnale: tarbijad ja vaba aja veetmine, tervishoid ja tervishoiuteenused ning töötlev tööstus, |
| --- | --- |

—

Investindustrial: sõltumatult juhitavate investeerimis-, valdus- ja finantsnõustamisettevõtete rühm, mis keskendub investeeringutele Euroopas asuvatesse keskmise suurusega ettevõtetesse. Investindustriali portfell keskendub kolmele peamisele investeerimisvaldkonnale: tarbijad ja vaba aja veetmine, tervishoid ja tervishoiuteenused ning töötlev tööstus,

| — | Guala: ühekordselt kasutatavate ja alumiiniumsulgurite tootmine kangete alkohoolsete jookide, veini, õli ja äädika, vee ja muude jookide jaoks. |
| --- | --- |

—

Guala: ühekordselt kasutatavate ja alumiiniumsulgurite tootmine kangete alkohoolsete jookide, veini, õli ja äädika, vee ja muude jookide jaoks.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10118 — Investindustrial/Guala Closures

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10087 —
  PROXIMUS/NEXUS INFRASTRUCTURE/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 65/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Proximus NV („Proximus“, Belgia), |
| --- | --- |

—

Proximus NV („Proximus“, Belgia),

| — | Nexus Infrastructure S.à r.l. („Nexus Infrastructure“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

Nexus Infrastructure S.à r.l. („Nexus Infrastructure“, Luksemburg),

| — | Nexus Fiber BV („Nexus Fiber“, Belgia). |
| --- | --- |

—

Nexus Fiber BV („Nexus Fiber“, Belgia).

2.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

4.

| — | Proximus: Belgia tava- ja mobiilsideteenuste ja -võrkude operaator kodu- ja äriklientidele nii jaemüügi kui ka hulgimüügi tasandil, |
| --- | --- |

—

Proximus: Belgia tava- ja mobiilsideteenuste ja -võrkude operaator kodu- ja äriklientidele nii jaemüügi kui ka hulgimüügi tasandil,

| — | Nexus Infrastructure: eriotstarbeline ettevõtja, kellel puudub muu jooksev äritegevus ja keda kasutatakse teatatud tehingus ainult valdusettevõtjana. Nexus Infrastructure kuulub EQT gruppi ja on kaudselt ettevõtja EQT Fund Management S.à r.l. kontrolli all. EQT on üleilmne integreeritud alternatiivne investeerimisühing, mis muu hulgas investeerib taristusse, taristuga seotud varadesse ja ettevõtetesse peamiselt Euroopas ja Põhja-Ameerikas, |
| --- | --- |

—

Nexus Infrastructure: eriotstarbeline ettevõtja, kellel puudub muu jooksev äritegevus ja keda kasutatakse teatatud tehingus ainult valdusettevõtjana. Nexus Infrastructure kuulub EQT gruppi ja on kaudselt ettevõtja EQT Fund Management S.à r.l. kontrolli all. EQT on üleilmne integreeritud alternatiivne investeerimisühing, mis muu hulgas investeerib taristusse, taristuga seotud varadesse ja ettevõtetesse peamiselt Euroopas ja Põhja-Ameerikas,

| — | Nexus Fiber: Belgia Flandria piirkonna teatavates osades tegutsev passiivse avatud tiheda kiudoptilise andmesidevõrgu kakspunktühenduste (FTTx) väljaehitaja ja operaator. |
| --- | --- |

—

Nexus Fiber: Belgia Flandria piirkonna teatavates osades tegutsev passiivse avatud tiheda kiudoptilise andmesidevõrgu kakspunktühenduste (FTTx) väljaehitaja ja operaator.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

5.

M.10087 — Proximus/Nexus Infrastructure/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/17

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10161 — The Goldman Sachs Group/Warburg Pincus/Good Host Spaces)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 65/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Goldman Sachs Group, Inc. („Goldman Sachs“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Goldman Sachs Group, Inc. („Goldman Sachs“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Good Host Spaces Private Limited („Good Host“, India). |
| --- | --- |

—

Good Host Spaces Private Limited („Good Host“, India).

Warburg Pincus kaudselt ettevõtja Baskin Lake Investment Ltd kaudu ja Goldman Sachs omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ettevõtja Good Host üle, mida praegu kontrollivad ühiselt ettevõtjad Goldman Sachs ja Housing Development Finance Corporation Limited.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Warburg Pincus: üleilmne börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, mille peakorter asub New Yorgis. Tema portfelli kuuluvad äriühingud tegutsevad mitmes sektoris, sealhulgas energeetika, finantsteenused, tervishoid, tööstus- ja äriteenused ning tehnoloogia, |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus: üleilmne börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, mille peakorter asub New Yorgis. Tema portfelli kuuluvad äriühingud tegutsevad mitmes sektoris, sealhulgas energeetika, finantsteenused, tervishoid, tööstus- ja äriteenused ning tehnoloogia,

| — | Goldman Sachs: üleilmne investeerimispanganduse ning väärtpaberite ja investeeringute haldamisega tegelev ettevõtja, kes pakub laia valikut pangandus-, väärtpaberi- ja investeerimisteenuseid oma laialdasele ja mitmekesisele kliendibaasile, kuhu kuuluvad ettevõtted, finantsasutused, valitsused ja varakad üksikisikud, |
| --- | --- |

—

Goldman Sachs: üleilmne investeerimispanganduse ning väärtpaberite ja investeeringute haldamisega tegelev ettevõtja, kes pakub laia valikut pangandus-, väärtpaberi- ja investeerimisteenuseid oma laialdasele ja mitmekesisele kliendibaasile, kuhu kuuluvad ettevõtted, finantsasutused, valitsused ja varakad üksikisikud,

| — | Good Host: majutusettevõte, mis pakub kvaliteetset majutust üliõpilastele India linnades, sealhulgas Jaipuri Manipali Ülikoolis. Tema büroo asub Mumbais. |
| --- | --- |

—

Good Host: majutusettevõte, mis pakub kvaliteetset majutust üliõpilastele India linnades, sealhulgas Jaipuri Manipali Ülikoolis. Tema büroo asub Mumbais.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10161 — The Goldman Sachs Group/Waburg Pincus/Good Host Spaces

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10151 - LINDE/SIPCHEM/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 65/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Linde GmbH („Linde“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Linde GmbH („Linde“, Saksamaa),

| — | Sahara International Petrochemical Company („Sipchem“, Saudi Araabia), |
| --- | --- |

—

Sahara International Petrochemical Company („Sipchem“, Saudi Araabia),

| — | uus ühisettevõtja („JV“, Saudi Araabia). |
| --- | --- |

—

uus ühisettevõtja („JV“, Saudi Araabia).

Linde ja Sipchem omandavad JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Linde: Linde GmbH kuulub rahvusvahelisse äriühingute gruppi, mis kuulub ettevõtjale Linde plc ning keskendub peamiselt gaasidele ja inseneriteenustele, |
| --- | --- |

—

Linde: Linde GmbH kuulub rahvusvahelisse äriühingute gruppi, mis kuulub ettevõtjale Linde plc ning keskendub peamiselt gaasidele ja inseneriteenustele,

| — | Sipchem: Sipchem on naftakeemia põhi- ja vahetoodete tootmise ja turustamisega tegelevate äriühingute grupi peamine emaettevõtja, |
| --- | --- |

—

Sipchem: Sipchem on naftakeemia põhi- ja vahetoodete tootmise ja turustamisega tegelevate äriühingute grupi peamine emaettevõtja,

| — | JV: ühisettevõtja, kes hakkab tegelema tööstusgaaside kohapealse tarnimisega Saudi Araabia Kuningriigis. |
| --- | --- |

—

JV: ühisettevõtja, kes hakkab tegelema tööstusgaaside kohapealse tarnimisega Saudi Araabia Kuningriigis.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10151— Linde/Sipchem/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/20

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 65/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„LA MANCHA“

PDO-ES-A0045-AM03

Teate esitamise kuupäev 18.11.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Valgete ja roosade veinide minimaalse tegeliku alkoholisisalduse muutmine ning poolvahuveini minimaalse tegeliku alkoholisisalduse kindlaksmääramine (tootespetsifikaadi punkt 2.1 ja koonddokumendi punkt 2.1)

Kirjeldus ja põhjused

Selle muudatusega vähendatakse valgete ja roosade veinide minimaalset tegelikku alkoholisisaldust üheksa mahuprotsendini ning määratakse selge sõnaga kindlaks poolvahuveinide minimaalne tegelik alkoholisisaldus.

Tarbijad nõuavad praegusajal suurema jääksuhkrusisaldusega veine ja seetõttu tuleb vähendada sellist liiki veinide tegelikku alkoholisisaldust, et saavutada soovitud jääksuhkrusisaldus.

Lisaks täpsustatakse, et valgete, roosade ja punaste veinide minimaalne tegelik alkoholisisaldus kehtib ka poolvahuveinide kohta.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Selle muudatusega korrigeeritakse analüütilisi näitajaid ning see ei tähenda kaitstud päritolunimetusega toote olulist muutmist, kuna see säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

2.   Analüütiliste näitajatega „jääksuhkur, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi sisaldus“ seotud terminite kohandamine kehtivate õigusnormidega (tootespetsifikaadi punkt 2.1 ja koonddokumendi punkt 2.1)

Kirjeldus ja põhjused

Analüütiline näitaja „jääksuhkrusisaldus“ nimetatakse ümber „üldsuhkrusisalduseks fruktoosi ja glükoosina“ vastavalt komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/34 artiklile 20, milles on määratletud üldsuhkrusisaldus fruktoosi ja glükoosina.

Samuti on asjakohane täpsustada, et lenduvate hapete sisaldust väljendatakse äädikhappes.

Ühtlasi on rakendusmääruse (EL) 2019/34 artiklis 20 kehtestatud analüütilise näitajana vääveldioksiidi sisaldus ning seetõttu lisatakse see näitaja vahuveini puhul ning punktides 2.1.4, 2.1.5 ja 2.1.6 nimetatud veinide puhul märgitakse piirnormid vastavalt komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa B osale.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Sellega kohandatakse termineid, mida kasutatakse seoses füüsikalis-keemiliste omadustega, ning sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

3.   Organoleptiliste omaduste uuesti määratlemine (tootespetsifikaadi punkt 2.2 ja koonddokumendi punkt 2.2)

Kirjeldus ja põhjused

Standardi UNE-EN-ISO 17065 rakendamine tootespetsifikaadi kontrollimisel tingib vajaduse muuta hõlmatud veinide organoleptilist kirjeldust nii, et nende omadusi saaks siduda standardi UNE-EN-ISO 17025 põhimõtetele vastava degusteerimiskomisjoni hinnatavate tunnustega.

Muudatuse liik: standardmuudatus.

Selle muudatusega kohandatakse organoleptilisi omadusi, et neid oleks võimalik organoleptilise analüüsi käigus paremini hinnata. See ei muuda oluliselt toodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

4.   Ajakohastatakse viiteid õigusnormidele (tootespetsifikaadi punkt 3.2.5 ja koonddokumendi punkt 3.2.5)

Kirjeldus ja põhjused

Viidatud õigusnorm asendatakse kehtiva määrusega, lisatakse viide Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus.

Muudatuse liik: standardmuudatus.

See muudatus tähendab ajakohastamist. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

5.   Selgitus veinivalmistuskeldrite ja tootmispaikade kohta (tootespetsifikaadi punkt 4 ja koonddokumendi punkt 4)

Kirjeldus ja põhjused

Viimases lõigus täpsustatakse, et veine valmistatakse La Mancha tootmispiirkonnas asuvates veinikeldrites viinamarjadest, mis on pärit tootmisharudevahelise ühenduse viinamarjaistanduste registrisse kantud maatükkidelt, et hajutada kahtlusi veinivalmistuskeldrite asukoha suhtes ning parandada tootmispaikade kontrolli ja jälgitavust.

Muudatuse liik: standardmuudatus.

Sellega ei muudeta piirkonda, vaid üksnes parandatakse lõigu sõnastust. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

6.   Viinamarjasortide 'Moscatel de Alejandría' ja 'Garnacha tintorera' lisamine (tootespetsifikaadi punkt 6 ja koonddokumendi punkt 6)

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaati lisatakse valge viinamarjasort 'Moscatel de Alexandria' ja punane viinamarjasort 'Garnacha tintorera'. Valge sort 'Moscatel de Alexandría' on tüüpiline vahemereline sort ning sobib oma lõhnaomaduste ja suhkrusisalduse poolest La Mancha piirkonna veinide valmistamiseks; samuti sobib selles piirkonnas kasvatada punast viinamarjasorti 'Garnacha tintorera' (nagu näitavad tuhanded hektarid selle sordi istandusi meie tootmispiirkonnas) ning pärast seda, kui paljude proovide hindamise abil veenduti, et sellest sordist on võimalik valmistada kvaliteetveine, mis vastavad kaitstud päritolunimetuse „La Mancha“ tootespetsifikaadi nõuetele, otsustas tootmisharudevaheline ühendus lisada selle sordi tootmisspetsifikaati.

Lühidalt öeldes on nii valge vein, mis on valmistatud (tervikuna või osaliselt) sordist 'Moscatel de Alexandría', kui ka punane vein, mis on valmistatud (tervikuna või osaliselt) sordist 'Garnacha tintorera', tootmispiirkonnas hästi kinnistunud tooted. Seepärast on käesoleva muudatuse eesmärk lisada tootespetsifikaati sordid, mida on juba mõnda aega piirkonna viinamarjakasvatuses kasutatud.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Selle muudatuse tulemusena toodetakse sama liiki veine, millel on samad omadused kui kaitstud tootel. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

7.   Kohaldatavate nõuete punkti mitme lõigu ümbersõnastamine (tootespetsifikaadi punkt 8, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Kirjeldus ja põhjused

Esimene lõik: sellega muudetakse sõnastust, täpsustades, et kogu villimine, mida kaitstud päritolunimetuse „LA MANCHA“ asjaomasesse registrisse kantud veinitootjad teevad tootmispiirkonnas ja sellest väljaspool, peab vastama La Mancha veinide villimise nõuetele ning olema jälgitavussüsteemi abil kontrollitav. Samuti peab igal turule viidaval kaitstud päritolunimetusega „LA MANCHA“ veinil olema lisamärgis või garantiipitser, mille on välja andnud eespool nimetatud tootmisharudevaheline ühendus.

Teine lõik: villimismahu võimalusi laiendatakse polüetüleentereftalaat- ehk PET-pakenditele (ainult 18,7 cl pudelid ning üksnes lennuettevõtjatele ja ettevõtetele, kus klaasi kasutamine on keelatud), et täita lennuohutuse ja avalike asutuste eeskirju.

Kolmas lõik: ajakohastatakse protsendimäära, mille puhul võib märgistusel kasutada üksnes ühe kindla viinamarjasordi nime, uus protsendimäär on 85 %. Sellega viiakse see kooskõlla kohaldatavate õigusaktidega (komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (millega täiendatakse määrust (EL) nr 1308/2013) artikli 50 lõike 1 punkti a alapunkt i).

Samuti ajakohastatakse viiteid kehtivatele standarditele.

Muudatuse liik: standardmuudatus.

See muudatus tähendab ümbersõnastamist ja ajakohastamist. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

8.   Ajakohastatakse viidet õigusnormile (tootespetsifikaadi punkt 9.2, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Kirjeldus ja põhjused

Kolmandas ja üheksandas lõigus asendatakse viide kehtetuks tunnistatud määrustele viitega kehtivatele määrustele.

Muudatuse liik: standardmuudatus.

See muudatus tähendab ajakohastamist. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

La Mancha

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Valged ja roosad veinid, noored ja traditsioonilised veinid ning valged tammevaadis laagerdunud veinid

Vähese alkoholisisaldusega. Valgete veinide värvus varieerub rohekatest toonidest kollaseni, kuid mitte kuldkollaseni, lõhn on puhas, puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome, veinid on kergelt happelise ja heas tasakaalus maitsega.

Kui vein on vaadis laagerdunud, on see kuld- või õlgkollase värvusega, tunda on röstimislõhna ja vanillinüansse, tammenoote, puuviljasust; püsiva järelmaitsega.

Roosa veini värvus varieerub roosakast toonist õrnpunaseni, lõhn on puhas, puuvilja- ja lillenoodiga, kergelt happelise, heas tasakaalus ja puuviljase maitsega.

Vaadis kääritatud veini lõhnas ja järelmaitses on tunda vaadist tulenevaid varjundeid.

| * | Noore veini maksimaalne lenduvate hapete sisaldus: 8,33 milliekvivalenti liitri kohta. |
| --- | --- |

*

Noore veini maksimaalne lenduvate hapete sisaldus: 8,33 milliekvivalenti liitri kohta.

| * | Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 190 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus ≥ 5 g/l (v.a tammevaadis laagerdunud veini puhul).






  Üldised analüütilised omadused |
| --- | --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 9 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 10 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 140 |

*

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 190 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus ≥ 5 g/l (v.a tammevaadis laagerdunud veini puhul).

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

9

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

140

Noored ja traditsioonilised punased veinid ning tammevaadis laagerdunud punased veinid

Värvus varieerub lillakaspunasest granaatpunaseni, lõhn on puhas ja puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome, maitse on tanniinine ning hea happesuse ja alkoholisisalduse tasakaaluga, püsiva puuviljase järelmaitsega.

Vaadis laagerdunud veini värvus varieerub granaatpunasest rubiinpunaseni. Lõhn on puhas, puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome ja vanillinüansse. Maitse on heas tasakaalus, on tunda vanillinüansse, pika järelmaitsega.

Pikemalt laagerdudes võib vein omandada punakaspruune ja oranžikaid varjundeid, vein on püsiva mesise järelmaitsega, sametise, nüansirohke, täidlase ja hea struktuuriga maitsega.

Vaadis kääritatud veinil on lõhnas ja järelmaitses tunda vaadist tulenevaid nüansse.

| * | Noore veini maksimaalne lenduvate hapete sisaldus: 8,33 milliekvivalenti liitri kohta. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 180 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus ≥ 5 g/l (v.a tammevaadis laagerdunud veini puhul). |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 10 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 130 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11,5

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

130

Looduslikult magus traditsiooniline vein (Vino Tradicional Naturalmente Dulce)

Sarnaneb kuivade valgete veinidega, punase veini värvus varieerub granaatpunasest pruunini, väga jõulise aroomiga, mis meenutab puuvilju ja/või džemme, tasakaalustatud ja täidlase maitsega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 13 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

13

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

250

Nimetusega Crianza, Reserva ja Gran Reserva tähistatud valge ja punane vein

Valge veini värvus varieerub õlgkollasest kuldkollaseni ning värvi sügavus sõltub laagerdumisastmest. Lõhnas on tunda puidu- ja röstimisnüansse. Maitse on tasakaalus.

Punase veini värvus varieerub granaatpunasest tellispunaseni, olenevalt laagerdumisajast. Laagerdumise tõttu on ka lõhnas tunda puuviljasemaid noote või puidu- ja/või röstimisnüansse. Heas tasakaalus ja täidlase maitsega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| ** | Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) on tootespetsifikaadis kindlaks määratud olenevalt sellest, kas tegemist on valge või punase veiniga. |
| --- | --- |

**

| *** | Lenduvate hapete alampiirid laagerdumisastme ja -aja järgi. |
| --- | --- |

***

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

150

Kvaliteetvahuvein

Valged vahuveinid on sädeleva värvusega, mis varieerub kahvatukollasest kuldkollaseni; roosad vahuveinid on kahvaturoosad. Mullid on peened ja püsivad.

Lõhnabukett on puhas ja puuviljane.

Maitselt on veinid nüansirohked ja heas tasakaalus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 11,66 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

11,66

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

Poolvahuvein

Poolvahuveinid võivad olla valged, mille värvus varieerub eri kollastes toonides, roosad, mille värvus varieerub eri roosades toonides, ja lillakaspunase tooniga punased veinid.

Valge veini lõhnas on tunda puuviljasust, roosa ja punane vein on jõulise lõhnabuketiga, milles on tunda punaseid marju.

Need on nüansirohke ja heas tasakaalus maitsega veinid, millel on puuviljane järelmaitse ning tuntav süsinikdioksiidi sisaldus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 10 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Kaitstud päritolunimetusega valgete, roosade ja punaste veinide valmistamisel kasutatakse üksnes lubatud sorte. Ei ole lubatud segada valgeid viinamarjasorte punastega.

100 kilogrammi saagi kohta saadakse kõige rohkem 74 liitrit veini.

Valgete ja roosade veinide valmistamisel kobarad purustatakse ja seejärel lastakse virdel nõrguda või see nõrutatakse, sealjuures võib enne toimuda leotamine lõhna- ja värvainete eraldamiseks, kääritades virret temperatuuril kuni 22 °C.

Punaseid veine kääritatakse koos pressimisjääkidega vähemalt kolm päeva temperatuuril kuni 28 °C.

b.   Suurim saagikus

Viinamarjaistandused, kus kasutatakse goblet’-meetodit ehk viinapuude lehtrikujuliseks tagasilõikamist

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Viinamarjaistandused, kus kasutatakse goblet’-meetodit ehk viinapuude lehtrikujuliseks tagasilõikamist

74 hektoliitrit hektari kohta

Viinamarjaistandused, kus kasutatakse spaleermeetodit ehk tugivõrestikul kasvatamist

13 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Viinamarjaistandused, kus kasutatakse spaleermeetodit ehk tugivõrestikul kasvatamist

96,2 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

La Mancha on Hispaania keskosas Castilla–La Mancha autonoomses piirkonnas asuv looduslik ja ajalooline piirkond, mis hõlmab Albacete provintsi põhjaosa, Ciudad Reali lõuna- ja edelaosa, Toledo idaosa ning Cuenca provintsi edelaosa.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

AIRÉN

BOBAL

CABERNET SAUVIGNON

GARNACHA TINTA

MACABEO – VIURA

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

VERDEJO

8.   Seos(t)e kirjeldus

Vein

La Mancha tasandikul annab

miotseeniaegse lubjakivi, mergeli ja liiva settimise tulemusel tekkinud koostisega muld pruuni või punakaspruuni pinnase. Lubjakivimuldaderikas La Mancha piirkond on ideaalne paik, kus toota täidlaseid punaseid veine, mis sobivad laagerdumiseks, ning ühtlasi annab liivane lubjakivi veinile meeldiva alkoholisisalduse.

Kuivus (300–350 mm sademeid aastas) ja rohke päikesepaiste (3 000 tundi) annavad tulemuseks intensiivse värvusega veinid, mille lõhnabukett on selgelt jõulisem.

Viinamarjaistanduste keskmine saagikus on väike, aidates samuti tagada veinide suure tasakaalu.

Poolvahuvein

Ekstreemne mandriline kliima, punakaspruuni pinnase mulla koostis ja kõrge temperatuur võimaldavad saada puuviljaste lõhnanüanssidega poolvahuveine. Nende veinide valmistamisel kasutatakse baasveinina veine, mida on kirjeldatud veinide punktis. Seetõttu kohaldatakse selles punktis sätestatut ka nende veinide suhtes.

Kvaliteetvahuvein

Geograafiline keskkond võimaldab kasvatada tootespetsifikaadis kindlaksmääratud sorte, mis annavad veinidele nüansirohkuse ja hea tasakaalu. Samuti annab sademete vähesus ja rohke päikesevalgus naturaalse alkoholisisalduse, mis võimaldab toota kindlaksmääratud alkoholisisaldusega veine. Vahuveinide tootmiseks kasutatakse baasveinina veine, mis on nimetatud veine käsitlevas punktis. Seetõttu kohaldatakse selles punktis sätestatut ka vahuveinide suhtes.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus

Ühe kindla viinamarjasordi nime kasutamiseks peab vähemalt 86 % viinamarjadest pärinema sellest sordist ja see peab olema sellisena kirjas ka veinikeldri registris.

Kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide „La Mancha“ märgistusel võib kasutada nimetusi Premium ja Reserva.

Link tootespetsifikaadile

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_PC_La_Mancha_20200731_MP_I.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/28

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 65/12)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„LOS CERRILLOS“

PDO-ES-02228-AM01

Teate esitamise kuupäev: 16.11.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Sordi 'Petit Verdot' lisamine veinide kirjeldusse (tootespetsifikaadi punktid 2.a ja 2.b ning koonddokumendi punkt 4)

Sellega lisatakse veinide kirjeldusse sordist 'Petit Verdot' valmistatud vein; see vein lisatakse samade analüütiliste näitajatega veiniliikide alla ning määratakse kindlaks sordist 'Petit Verdot' valmistatud ja nii 6 kuud kui ka 12 kuud laagerdunud veini organoleptilised omadused.

Kuna kaitstud päritolunimetusega „Los Cerrillos“ hõlmatud piirkonnas paikneb maatükk, kus viljeletakse viinamarjasorti 'Petit Verdot', millest valmistatud veinides säilivad muude kaitstud päritolunimetusega veinide „Los Cerrillos“ omadused ja tunnusjooned, taotleme tootespetsifikaadi muutmist ning punase viinamarja sordi 'Petit Verdot' ja sellest valmistatavate punaste veinide spetsifikaati lisamist.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Sordist 'Petit Verdot' valmistatud veinid lisatakse veinikategooriasse ja seega jääb see kategooria tootespetsifikaati ainsa lubatud kategooriana. Seetõttu leitakse, et kuna sellega ei muudeta, kustutata ega lisata ühtegi viinamarjasaaduse kategooriat, pole antud juhul tegemist ühegi delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatusega.

2.   Analüütilise näitajaga „jääksuhkrusisaldus“ seotud terminite kohandamine kehtivate õigusnormidega (tootespetsifikaadi punkt 2.a, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Kirjeldus ja põhjused

Vastavalt komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/34 artiklile 20 (milles kehtestatakse määratlus „üldsuhkrusisaldus fruktoosi ja glükoosina“) nimetatakse analüütiline näitaja „jääksuhkrusisaldus“ ümber „üldsuhkrusisalduseks fruktoosi ja glükoosina“.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Selle muudatusega kohandatakse termineid, mida kasutatakse seoses füüsikalis-keemiliste omadustega, ning sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste osas kirjeldatud omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

3.   Fenooliühendite mõõtühikute (polüfenoolide kogusisaldus) korrigeerimine (tootespetsifikaadi punkt 2.a, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Muudatusega korrigeeritakse polüfenoolide kogusisalduse mõõtühikuid. Polüfenoolide kogusisaldus veinis (ingl Total Polyphenols Index ehk TPI) näitab viinamarjades ja veinis leiduvate fenooliühendite sisaldust. See annab meile ettekujutuse veini värvivõimalustest. Üldiselt vastab TPI veinis esinevate antotsüaanide ja tanniinide koguhulgale ning on määratletud järgmiselt:

TPI = UV-indeks = A280 × lahjendustegur

Kuna tegemist on indeksiga, jäetakse ära mõõtühik meq/l.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Selle muudatusega kohandatakse termineid, mida kasutatakse seoses füüsikalis-keemiliste omadustega, ning sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste osas kirjeldatud omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

4.   Veinivalmistuse eritavade uuesti sõnastamine seoses sordist 'Petit Verdot' valmistatava veini lisamisega (tootespetsifikaadi punkt 3 ja koonddokumendi punkt 5.a)

Kirjeldus ja põhjused

Seoses Petit Verdot’ veini lisamisega veinide kirjeldusse, nagu on osutatud punktis 1, lisatakse ka selle veini valmistamise eritavad.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Kuna Petit Verdot’ vein on lisatud veinide kirjeldusse koos eespool esitatud põhjendusega, tuleb sätestada ka selle valmistamise tingimused ja piirangud määratletud piirkonna veinide põhiolemuse säilitamiseks. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

5.   Sordi 'Petit Verdot' suurima saagikuse lisamine (tootespetsifikaadi punkt 5 ja koonddokumendi punkt 5.b)

Põhjuste kirjeldus

Kuna Petit Verdot’ vein on lisatud veinide kirjeldusse, kehtestatakse selle sordi puhul ka suurim saagikus hektari kohta.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Kuna Petit Verdot’ vein on lisatud veinide kirjeldusse koos punktis 1 osutatud põhjendusega, tuleb lisada ka sordi 'Petit Verdot' suurim saagikus. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

6.   Viinamarjasordi 'Petit Verdot' lisamine (tootespetsifikaadi punkt 6, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Põhjuste kirjeldus

Kuna Petit Verdot’ vein lisatakse tootespetsifikaadi veinide kirjeldusse, lisatakse see sort ka viinamarjasortide punkti.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Kuna Petit Verdot’ vein lisatakse punktis 1 osutatud põhjusel veinide kirjeldusse, tuleb lisada ka viinamarjasort 'Petit Verdot'. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

7.   Õigusraamistiku ajakohastamine punktis 8 kohaldatavad lisanõuded (tootespetsifikaadi punkt 8, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Kirjeldus ja põhjused

Muudatustega, mis tehakse kohaldatavaid lisanõudeid puudutavas punktis 8, ajakohastatakse õigusraamistikku, asendades viited kehtetuks tunnistatud määrustele viidetega kehtivatele määrustele.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Nimetatud osas kavandatud muudatused ei too kaasa kaitstava nimetuse muutmist ega uusi turustuspiiranguid. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Los Cerrillos

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Sordist 'Tempranillo' valmistatud punane vein, sortidest 'Tempranillo' ja 'Cabernet Sauvignon' valmistatud punane vein ning sortidest 'Syrah' ja 'Petit Verdot' valmistatud punane vein (6 meses).

Violetselt helkleva purpur- või kirsipunase värvusega punane vein. Lõhnas tõuseb esile lillenoodiga puuviljasus. Maitselt meeldivad ja värsked ning hea struktuuriga.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,8 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 15 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 115 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

12,5

Minimaalne üldhappesus:

4,8 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

15

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

115

Sortidest 'Tempranillo' ja 'Cabernet Sauvignon' valmistatud punane vein (Colección Privada), sordist 'Petit Verdot' valmistatud punane vein (12 meses) ning sordist 'Cabernet Sauvignon' valmistatud punane vein (de Familia)

Punakaspruunilt helkleva kirsipunase värvusega. Küpsete puuviljade lõhnaga, milles on tunda lagritsa ja palsami noote. Tummise, jõulise ja hea struktuuriga maitsega, milles on tunda laagerdamise rikkalikke ja kreemjaid nüansse.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 13 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,8 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 16 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 115 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

13

Minimaalne üldhappesus:

4,8 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

16

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

115

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Sordiveine valmistatakse roostevabast terasest mahutites. Kääritamisele eelneb pikk külmleotamine kahe kuni viie päeva jooksul temperatuuril 10–15 °C, sellele järgneb leotamine koos kääritamisega ühe või kahe nädala jooksul temperatuuril 20–28 °C, kuni alkohoolne käärimine lõpeb.

Veinid, mis on ette nähtud vaatides laagerdamiseks, valmistatakse roostevabast terasest mahutites ning leotamine toimub koos kääritamisega 15–25 päeva jooksul temperatuuril 25–30 °C. Kogu selle protsessi käigus eemaldatakse virre, et soodustada kääritamise käigus värvainete ja fenooliühendite eraldumist kestadest.

Veinivalmistamise suhtes kohaldatavad piirangud

Veinivalmistamisel viinamarju ei pressita, vaid lastakse neil nõrguda. Marjajääk läbib kerge dünaamilise nõrutamise, seepärast on saagikus väga väike.

Kui malolaktiline kääritamine on lõppenud, selitatakse veini pigem dekanteerimise kui keemilise töötluse teel ning vein valatakse laagerdamiseks 225-liitristesse tammevaatidesse, mida kasutatakse kõige rohkem kuus aastat.

Seejärel vein villitakse, et toimuks redutseerimisprotsess ja vein omandaks parimad maitseomadused.

Tempranillo vein: täielikult sordist 'Tempranillo' valmistatud vein, mida on hoitud vähemalt 30 päeva tammevaatides.

Syrah’ vein: täielikult sordist 'Syrah' valmistatud vein, mida on laagerdatud vähemalt kuus kuud tammevaatides.

Tempranillo ja Cabernet Sauvignoni mitmesordivein: sortidest 'Tempranillo' ja 'Cabernet Sauvignon' valmistatud vein, mida on laagerdatud vähemalt kuus kuud tammevaatides.

Vein Colección Privada: sortidest 'Tempranillo' ja 'Cabernet Sauvignon' valmistatud vein, mida on laagerdatud vähemalt 13 kuud tammevaatides.

Vein Cabernet Sauvignon de Familia: täielikult sordist 'Cabernet Sauvignon' valmistatud vein, mida on laagerdatud vähemalt 24 kuud vaadis. Seejärel lastakse veinil 18 kuud pudelis laagerduda.

Vein Petit Verdot 6 meses: täielikult sordist 'Petit Verdot' valmistatud vein, mida on laagerdatud vähemalt kuus kuud tammevaatides.

Vein Petit Verdot 12 meses: täielikult sordist 'Petit Verdot' valmistatud vein, mida on laagerdatud vähemalt 12 kuud tammevaatides.

Viljelustavad

Kasvuperioodil kärbitakse oksi, et piirata loomulikku kasvu ning parandada saagikust ja viinamarjade kvaliteeti.

Viinamarju korjatakse hommikul kella 5 ja 11 vahel, et vältida palavuses korjamist ning tagada selliselt nõuetekohased tingimused külmleotamiseks.

b.   Suurim saagikus

'Tempranillo'

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

'Tempranillo'

88,80 hektoliitrit hektari kohta

'Cabernet Sauvignon'

9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

'Cabernet Sauvignon'

66,60 hektoliitrit hektari kohta

'Syrah'

13 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

'Syrah'

96,20 hektoliitrit hektari kohta

'Chardonnay'

9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

'Chardonnay'

66,60 hektoliitrit hektari kohta

'Petit Verdot'

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

'Petit Verdot'

81,60 hektoliitrit hektari kohta

'Merlot'

8 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

'Merlot'

62,90 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud piirkond hõlmab Argamasilla de Alba (Ciudad Real) omavalitsusüksuse järgmisi maatükke:

MAA-ALA/MAATÜKK

| 109 | 62, 63 |
| --- | --- |
| 111 | 15, 30 ja 9001 |
| 131 | 71 |
| 151 | 115–121, 190, 277, 278, 9001, 9002, 9004–9006, 9008, 9023 |
| 160 | 8–13, 15, 16, 17, 21–23, 30, 31, 9003, 9005, 9006 |
| 161 | 14, 16–27, 31–33, 35, 9001–9004, |
| 162 | 1, 3–5, 7–8, 11–13, 17–18, 9001, 9002 |
| 163 | 1, 3, 4, 6–21, 9001, 9004 |
| 171 | 1, 3–7, 9004–9009, 011–012 |
| 173 | 2, 3, 9001, 9006, |
| 174 | 1, 3–12, 14, 15, 19, 20, 22, 23, 9001, 9003–9011, 9013–9020 |
| 175 | 1, 9001, 9002 |
| 176 | 3–18, 9001, 9003 |
| 177 | 18–23, 25–32, 66–72, 74, 89–111, 113, 114, 115, 118, 121, 124, 126, 127, 133, 9001–9005, 9008–9014, 9019, 9022, 9024–9029 |
| 178 | 6, 7, 9, 12–24, 30–31, 34–38, 40–60, 9001–9004, 9006–9061 |
| 180 | 1, 2, 5, 9, 9005–9007 |
| 181 | 60, 9001, 9002 |
| 194 | 45, 71, 73, 74, 76, 79, 82, 9002, 9009, 9011, 9028, 8 |
| 195 | 10–20, 22–28, 30, 32, 33, 35, 37–57, 86, 88, 93, 94, 95, 96, 99–108, 112, 114, 118, 119, 9001–9006, 9008–9014, 9016–9018 |

109

62, 63

111

15, 30 ja 9001

131

71

151

115–121, 190, 277, 278, 9001, 9002, 9004–9006, 9008, 9023

160

8–13, 15, 16, 17, 21–23, 30, 31, 9003, 9005, 9006

161

14, 16–27, 31–33, 35, 9001–9004,

162

1, 3–5, 7–8, 11–13, 17–18, 9001, 9002

163

1, 3, 4, 6–21, 9001, 9004

171

1, 3–7, 9004–9009, 011–012

173

2, 3, 9001, 9006,

174

1, 3–12, 14, 15, 19, 20, 22, 23, 9001, 9003–9011, 9013–9020

175

1, 9001, 9002

176

3–18, 9001, 9003

177

18–23, 25–32, 66–72, 74, 89–111, 113, 114, 115, 118, 121, 124, 126, 127, 133, 9001–9005, 9008–9014, 9019, 9022, 9024–9029

178

6, 7, 9, 12–24, 30–31, 34–38, 40–60, 9001–9004, 9006–9061

180

1, 2, 5, 9, 9005–9007

181

60, 9001, 9002

194

45, 71, 73, 74, 76, 79, 82, 9002, 9009, 9011, 9028, 8

195

10–20, 22–28, 30, 32, 33, 35, 37–57, 86, 88, 93, 94, 95, 96, 99–108, 112, 114, 118, 119, 9001–9006, 9008–9014, 9016–9018

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

CABERNET SAUVIGNON

PETIT VERDOT

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

8.   Seos(t)e kirjeldus

Keskkond (loodus- ja inimtegurid)

Los Cerrillos on piirkond, mis hõlmab kogu Guadiana jõe orgu Vega Alta haldusüksuse territooriumil. See on üle 60 km2 suurune ala, mis algab Guadiana jõe lähtest 3 km Peñarroya tammist ülesvoolu ja ulatub üle 7 km tammist allavoolu kuni Argamasilla de Alba asulani. Piirkond on märgitud ka Hispaania 1975. aastal koostatud sõjaväekaardile.

Guadiana jõgi kulgeb läbi määratletud geograafilise piirkonna, mis paikneb Peñarroya veehoidla ümbruses 695 meetri kõrgusel merepinnast ja mida ümbritsevad mäed aeglustavad viinamarjade kasvutsüklit, kuna hoiavad öötemperatuuri madalana, mis soodustab märkimisväärselt polüfenoolühendite teket viinamarjades ning tagab hea õhuringluse.

Pinnase moodustab peamiselt lubjakivi. Aluskivim on valdavalt mergel, see on segu kivinemata lubjakivist ja savist. Pinnas on tiheda tekstuuriga ja selle pH on ligikaudu 8.

Piirkonnas valitseb kontinentaalne vahemereline kliima, mida iseloomustavad kuumad suved ja külmad talved, temperatuurikõikumine võib mõnikord ulatuda 45 °C-ni ning päeva- ja öötemperatuuri vahe on kogu aasta jooksul väga suur. 80 % aastast on taevas pilvitu ning tavaliselt on aastas üle 2 500 tunni päikesepaistet.

Guadiana jõe läheduse tõttu on Los Cerillos naaberaladest väga erinev, kuna sademete hulk on selles piirkonnas palju suurem kui ülejäänud aladel La Manchas, kuid temperatuur ei ole nii äärmuslik kui ümberkaudsetel lõuna- ja läänepoolsetel aladel. Saagikoristus toimub umbes 15–20 päeva hiljem kui ülejäänud piirkonnas.

Kogu alkoholkääritamise jooksul kasutatakse veinivalmistusmeetodit délestage, mis seisneb selles, et viinamarju ei pressita, vaid neil lastakse nõrguda, mistõttu on saagikus hektoliitrites hektari kohta vaid 62–68 %; veinid selitatakse loomulikul teel dekanteerimisega.

Veini(de) kirjeldus

Violetselt või pruunikaspunaselt helkleva purpur- või kirsipunase värvusega punane vein. Lõhnas tuleb esile lillenoodiga puuviljasus või küpsete puuviljade aroom, milles on tunda lagritsat ja palsamit. Vein on tummise, jõulise ja hea struktuuriga maitsega, milles on tunda laagerdamise rikkalik ja kreemjas varjund.

Eespool kirjeldatu tõttu võib veini alkoholisisaldus olla üle 14 %. Selline alkoholisisaldus koos paraja happesusega moodustab suurepärase kombinatsiooni ja seepärast on väga oluline kindlaks määrata parim aeg saagikoristuseks, jälgides tähelepanelikult viinamarjade küpsemist.

Veini polüfenoolisisaldus on kuni 80 milliekvivalenti liitri kohta ja veinis on rikkalikult ekstrakte. Vein on aromaatne ja kauni värvusega, mis võib ulatuda hindamisskaalal 18 punktini (neeldumise summa lainepikkustel 420, 520 ja 620 nanomeetrit), ning antotsüaanisisaldus võib ulatuda kuni 800 milligrammini liitri kohta.

Seos(te) kirjeldus

Määratletud geograafilise piirkonna pinnase moodustavad kruusastruktuuriga kvaternaari-pliotseeni geoloogiline materjal, kõva lubjakivi, mergel ja punane savi, mis annavad veinile kauni värvuse (kuni 18 punkti) ning iseloomuliku mineraalsuse.

Los Cerillose viinamarjaistandus asub mägede rüpes Peñarroya veehoidla kõrval 695 meetri kõrgusel merepinnast ja läbi selle istanduse kulgeb Guadiana jõgi. Seetõttu valitseb piirkonnas jahedam ilmastik, mis soodustab fotosünteesi, marjade valmimist ja suhkrute moodustumist, vähendab pHd, suurendab happesust ning fenooliühendite sisaldust (kuni 80 milliekvivalenti liitri kohta) ja antotsüaanide sisaldust (kuni 800 milligrammi liitri kohta).

Kogu alkoholkääritamise jooksul kasutatav veinivalmistusmeetod délestage, mille puhul viinamarju ei pressita, vaid virdel lastakse selgida loomulikul teel dekanteerimisega, annab tulemuseks pigem lille- kui puuviljalõhnalised veinid ning laagerdunud veinid, milles annavad tooni vürtsi- ja röstimisnoodid ning milles on tunda lagritsat ja palsamit.

Kuigi määratletud geograafilist piirkonda ümbritseb kaitstud päritolunimetusega „La Mancha“ hõlmatud piirkond, erinevad naaberpiirkonnad oluliselt oma omaduste poolest ning määratletud piirkonda eristavad naabruskonnast järgmised tegurid.

Loodustegurid

Viinamarjaistandus asub mägede rüpes Peñarroya veehoidla kõrval 695 meetri kõrgusel merepinnast ja läbi selle istanduse kulgeb Guadiana jõgi.

Pinnase moodustab peamiselt lubjakivi. Aluskivim on valdavalt mergel, see on segu kivinemata lubjakivist ja savist. Piirkonna kliimale on iseloomulikud kuumad suved ja külmad talved ning hilised kevadkülmad, mistõttu tuli paigaldada külmakaitsesüsteemid – Hispaanias on neid vaid mõnes kohas ja Castilla-La Manchas on need ainsad –, et kaitsta istandust tugevate kevadkülmade eest ja hoida viinapuud saagikoristuse ajal hommikukastest kuivana.

Inimtegurid

Veinivalmistustavade puhul on kõige suurem erinevus kaitstud päritolunimetusega veinide „Los Cerrillos“ ja kaitstud päritolunimetusega veinide „La Mancha“ vahel see, et esimeste valmistamisel viinamarju ei pressita, vaid neil lastakse nõrguda, mistõttu on saagikus hektoliitrites hektari kohta vaid 62–68 %, ning veine selitatakse loomulikul teel dekanteerimisega.

Mis puudutab veinide omadusi, siis kõige märkimisväärsemad erinevused (võrdlusaluseks võetakse laagerdunud punased veinid, sest see on ainus Los Cerrillose piirkonnas toodetav liik) on järgmised:

| KPN LA MANCHA | LOS CERRILLOS | ERINEVUSED |
| --- | --- | --- |
| ≥ 11,5 mahuprotsenti | ≥ 12,5 mahuprotsenti | Suurem alkoholisisaldus |
| ≤ 10 meq/l | ≤ 15 meq/l | Suurem lenduvate hapete sisaldus |
| 74 % | 68 % | Vähem hektoliitreid hektari kohta |
| --- | > 40 meq/l | Rohkem polüfenoole |

KPN LA MANCHA

LOS CERRILLOS

ERINEVUSED

≥ 11,5 mahuprotsenti

≥ 12,5 mahuprotsenti

Suurem alkoholisisaldus

≤ 10 meq/l

≤ 15 meq/l

Suurem lenduvate hapete sisaldus

74 %

68 %

Vähem hektoliitreid hektari kohta

---

> 40 meq/l

Rohkem polüfenoole

Piirkonnas, mille määratlemisel on võetud aluseks mullastik, merglit sisaldav aluskivim, kõrgus merepinnast ja jõe mõju, on vaid üks veinitehas ning see kuulub taotlejale.

Oluline on märkida, et määratletud piirkonna pindala on 1 570 hektarit ja see jaotub mitme omaniku vahel, kuid muid viinamarjaistandusi ega veinikeldreid seal ei ole. Seepärast on geograafiline piirkond määratletud eespool kirjeldatud keskkonnatingimuste alusel.

Samas võivad registreeritud nimetust kasutada uued tootjad, kes alustavad tootmist määratletud geograafilises piirkonnas, tingimusel et nad vastavad spetsifikaadis esitatud tingimustele. Kuna määratletud piirkond laiub 1 570-hektarilisel maa-alal, on täiesti võimalik rajada sinna teisigi veinikeldreid.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Vein villitakse pudelisse tootmispiirkonnas, sest kõikide veinide puhul hõlmab valmistusprotsessi teine etapp veini laagerdamist pudelis. Selle aja jooksul toimub redutseerimisprotsess, mis parandab veinide kvaliteeti ja toob välja nende maitse. Veinid on tarbimisvalmis, kui nad saavutavad vastava veinitüübi kirjelduses esitatud organoleptilised omadused.

Link tootespetsifikaadile

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_Pliego_condiciones_Los_Cerrillos_20200728.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/36

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 65/13)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„FINCA ÉLEZ“

PDO-ES-A0053-AM03

Teate esitamise kuupäev: 16.11.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Jaotis

ROOSADE VEINIDE ANALÜÜTILISTE NÄITAJATE LISAMINE VEINIDE KIRJELDUSSE

Sellega muudetakse tootespetsifikaadi punkti 2.1 (mis puudutab arvesse võetavaid näitajaid, nende piirmäärasid ja analüütilisi hälbeid), samuti mõjutab see veinide kirjeldust koonddokumendis.

Kirjeldus ja põhjused

Veinide kirjeldusse lisatakse roosa vein ja määratakse kindlaks analüütilised näitajad.

UUS KIRJELDUS

| 2.1.9. | Roosa vein






  — | Tegelik alkoholisisaldus vähemalt 12 mahuprotsenti |
| --- | --- | --- |

2.1.9.

—

Tegelik alkoholisisaldus vähemalt 12 mahuprotsenti

| — | Üldalkoholisisaldus vähemalt 12 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

Üldalkoholisisaldus vähemalt 12 mahuprotsenti

| — | Üldhappesus vähemalt 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| --- | --- |

—

Üldhappesus vähemalt 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

| — | Lenduvate hapete sisaldus alla 16,7 milliekvivalendi liitri kohta |
| --- | --- |

—

Lenduvate hapete sisaldus alla 16,7 milliekvivalendi liitri kohta

| — | Vääveldioksiidi üldsisaldus alla 150 milligrammi liitri kohta |
| --- | --- |

—

Vääveldioksiidi üldsisaldus alla 150 milligrammi liitri kohta

| — | Redutseerivad suhkrud glükoosina alla 10 grammi liitri kohta |
| --- | --- |

—

Redutseerivad suhkrud glükoosina alla 10 grammi liitri kohta

PÕHJENDUS

Meie kliendid ootavad meilt roosasid veine ning selleks, et uuele turule siseneda ja roosa vein turule tuua, taotleme tootespetsifikaadi muutmist.

Jaotis

ROOSA VEINI ORGANOLEPTILISTE OMADUSTE LISAMINE VEINIDE KIRJELDUSSE

Sellega muudetakse tootespetsifikaadi punkti 2.2 (mis puudutab organoleptilise analüüsiga kindlaksmääratavaid omadusi), samuti mõjutab see veinide kirjeldust koonddokumendis.

Kirjeldus ja põhjused

Veinide kirjeldusse lisatakse roosa vein ja määratakse kindlaks organoleptilised omadused.

UUS KIRJELDUS

| 2.2.9. | Roosa vein






  — | Välimus: puhta sädeleva värvusega, millel on erkroosad varjundid. |
| --- | --- | --- |

2.2.9.

—

Välimus: puhta sädeleva värvusega, millel on erkroosad varjundid.

| — | Lõhnabukett: jõuline ja selgepiiriline, selles on tunda värskete punaste marjade ja röstimise nüansse. |
| --- | --- |

—

Lõhnabukett: jõuline ja selgepiiriline, selles on tunda värskete punaste marjade ja röstimise nüansse.

| — | Maitse: väga puuviljane, happesus ja alkoholisisaldus on heas tasakaalus. |
| --- | --- |

—

Maitse: väga puuviljane, happesus ja alkoholisisaldus on heas tasakaalus.

PÕHJENDUS

Meie kliendid ootavad meilt roosasid veine ning selleks, et uuele turule siseneda ja roosa vein turule tuua, taotleme tootespetsifikaadi muutmist.

Jaotis

ROOSA VEINI VALMISTAMISE ERITAVADE LISAMINE

Sellega muudetakse tootespetsifikaadi punkti 3 (mis puudutab veinivalmistuse eritavasid), samuti mõjutab see veinivalmistuse eritavasid koonddokumendis.

Kirjeldus ja põhjused

Veinide kirjeldusse lisatakse roosa veini valmistamise eritava.

UUS KIRJELDUS

| 3.4.6. | Roosa vein. Segu, mille valmistamisel kasutatakse eri vahekorras sorte ’Tempranillo’, ’Merlot’, ’Cabernet-Sauvignon’ ja ’Syrah’; või ühesordivein, mille valmistamisel kasutatakse sorti ’Merlot’, ’Tempranillo’, ’Cabernet-Sauvignon’ või ’Syrah’. Virre tuleb teise mahutisse ümber valada koos kestadega anumas kääritamisele järgneva kahe tunni jooksul, lastes virdel külmas ööpäeva selgida. 24 tunni pärast valatakse virre ümber külmkäärimisnõusse, et sete eemaldada. Tiheduse 1 015 juures valatakse virre ümber vaati, kus virre kääritatakse lõpuni ja seejärel lastakse veinisettel vähemalt kaks kuud laagerduda. |
| --- | --- |

3.4.6.

PÕHJENDUS

Nagu juba eespool selgitasime, taotleme selle uue veini tootespetsifikaati lisamist, kuna see turg on meile uus ja kuna osa kliente on palunud meil siseneda ka sellesse vinos de pago turusegmenti.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Finca Élez

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Noor vein sordist ’Chardonnay’ ja noor punane vein

Chardonnay vein on värvuselt keskmise intensiivsusega, varieerudes kollastest kuldsete toonideni. Vein on väga tugeva lõhnaga, millest tulevad esile puuvilja- ja lillenoodid. Hea happesuse ja alkoholisisalduse tasakaaluga.

Noor punane vein on väga intensiivse värvusega violetsete ja punaste toonidega, ülitugeva esmase lõhnaga, pika ja ümara järelmaitsega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| ** | Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 150 milligrammi liitri kohta noore Chardonnay veini puhul. |
| --- | --- |

**

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 11 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 15 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 130 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

15

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

130

Osaliselt vaadis kääritatud vein Vino Chardonnay (Parcialmente Fermentado en Barrica) ning tähistustega Barrica, Crianza ja Reserva punased veinid

Chardonnay vein on värvuselt keskmise intensiivsusega, varieerudes kollastest kuldsete toonideni.

Väga tugeva ja mitmekesise lõhnabuketiga, milles on tunda puuvilja-, lille- ja laagerdumisnüansse.

Pikk järelmaitse; alkoholi ja glütseriini hea tasakaaluga ning tanniinise struktuuriga.

Laagerdunud punased veinid on väga sügava värvusega, milles annavad tooni violetsed ja punased varjundid, pikemalt laagerdunud veinide puhul granaat- ja tellispunase varjundid. Lõhnas on tunda tugevalt puuviljaseid noote ja puhtaid laagerdumisnüansse. Maitselt nüansirohked; on tunda puidust tanniinsust; hea tanniinise struktuuriga, pika ja ümara järelmaitsega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| ** | Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 150 milligrammi liitri kohta osaliselt vaadis kääritatud Chardonnay puhul. |
| --- | --- |

**

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 15 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 130 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11,5

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

15

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

130

Vein Chardonnay

Kirka ja sädeleva välimusega, keskmise intensiivsusega värvus varieerub kollastest kuldsete toonideni.

Keskmisest tugevama intensiivsusega lõhnas on tunda puuviljaseid, magusaid ja laagerdumise nüansse, kusjuures viimased ei tüki esile.

Väga tugeva maitsega; hea happesuse ja suhkru tasakaaluga.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 12 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 15 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 180 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

12

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

15

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

180

Punane vein Vino Tinto Gran Reserva

Välimuses annavad tooni punased ja tellispunased varjundid. Väga tugeva lõhnaga, milles on selgelt tunda laagerdumisnüansse ja küpseid puuvilju.

Maitses on tunda puidust tanniinsust, hea tanniinise struktuuriga, mis ei ole liiga pealetükkiv.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 12 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 16,7 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 130 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

12

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

16,7

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

130

Roosa vein

Puhta sädeleva värvusega, millel on erkroosad varjundid. Lõhnabukett on jõuline ja selgepiiriline, selles on tunda värskete punaste marjade nüansse, maitselt väga puuviljased, happesus ja alkoholisisaldus on heas tasakaalus.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 12 |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 16,7 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

12

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

16,7

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

150

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Pressimisel kasutatav surve ei võimalda saada rohkem kui 70 liitrit 100 kg korjatud marjade kohta. Maksimaalne survetugevus pressimisel peab jääma alla 2 kg/cm2.

Sordist ’Chardonnay’ valmistatud veinide puhul tuleb virret leotus- ja pressimisnõus leotada vähemalt kaks tundi ja veini Chardonnay Vendimia Tardía puhul hiliskorje viinamarjadest saadud virret vähemalt neli tundi. Mahutis ühtlustamisele (homogeenimisele) kulub 24–72 tundi. Vähemalt 10 % virdest tuleb kääritada kuni 500-liitristes tammevaatides,

mis on uued või mida on kasutatud alla aasta. Vein jäetakse 2–12 kuuks vaati seisma.

Tähistusega Barrica ja Crianza punaste veinide puhul, mis on vaadis laagerdunud, kestab kääritamine ja leotamine temperatuuril 25–30 °C vähemalt 10 päeva ning tähistusega Reserva ja Gran Reserva veinide puhul vähemalt 15 päeva.

b.   Suurim saagikus

’Cabernet-Sauvignon’

9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

’Cabernet-Sauvignon’

66 hektoliitrit hektari kohta

’Tempranillo’

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

’Tempranillo’

88,8 hektoliitrit hektari kohta

’Merlot’

8 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

’Merlot’

62,9 hektoliitrit hektari kohta

’Syrah’

13 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

’Syrah’

96,2 hektoliitrit hektari kohta

’Chardonnay’

9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

’Chardonnay’

66,6 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjaistandus asub Albacete provintsis El Bonillo omavalitsusüksuses.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

CABERNET SAUVIGNON

CHARDONNAY

TEMPRANILLO – CENCIBEL

8.   Seos(t)e kirjeldus

Istandus paikneb 1 080 meetri kõrgusel, kus valitseb kontinentaalne kliima väga kuiva õhuga ning päeva- ja öötemperatuuri suure kõikumisega marjade küpsemise perioodil. Pinnase moodustavad savi-lubjamullad, mis on väheviljakad, kivised, hea läbilaskevõimega ja aluselised ning mille pH on umbes 8.

Veinidele on iseloomulik hea tasakaal happesuse ja alkoholisisalduse vahel, mis on sageli suhteliselt suur ning mille tulemusel on veinid värskemad ja sobivad hästi laagerdamiseks. Tegemist on säilitamiseks mõeldud veinidega, milles on tunda happelisemaid värskeid puuviljanoote ning lillede ja mineraalide nüansse, mistõttu meenutavad need pigem kontinentaalse kui vahemerelise kliima mõjutustega veine, olles pigem keskmisest aromaatsemad, maitselt elegantsed, värsked ja meeldivas tasakaalus.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

Puudub

Link tootespetsifikaadile

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/MOD-PLIEGO_FINCA_ELEZ_20200612-III.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 65/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 65/42

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 65/14)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„Casa del Blanco“

PDO-ES-A0060-AM02

Teate esitamise kuupäev: 16.11.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Analüütiliste näitajate kohandamine uute sortide ja noorte veinide lisamise tõttu (tootespetsifikaadi punkt 2.1 ja koonddokumendi punkt 3)

Kirjeldus ja põhjused

Kahe uue sordi – 'Garnacha' ja 'Airén' – lisamisel ning nendest ja muudest sortidest noorte veinide valmistamisel tuleb analüütilised näitajad uuesti kindlaks määrata ning seetõttu tuleb valgete ja punaste veinide analüütilisi omadusi muuta, et need vastaksid uutele toodetele.

Kaitstud päritolunimetusega „Casa del Blanco“ hõlmatud geograafilises piirkonnas on üks maatükk, kus viljeletakse viinamarjasorti 'Garnacha', ja teine, kus kasvatatakse viinamarjasorti 'Airén'. Nendest ja muudest sortidest valmistatud noortele veinidele on iseloomulikud muude kaitstud päritolunimetusega veinide „Casa del Blanco“ (suure liitiumisisaldusega) omadused ja tunnusjooned ning turu vajaduste tõttu – kuna tarbija nõuab üha enam omapäraseid veine, mis oleksid puuviljased ja maheda maitsega ning milles tõuseksid esile viinamarjad – taotletakse tootespetsifikaadi muutmist, et lisada sellesse nimetatud sortidest valmistatud noorte veinide analüütilised omadused.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Veinide analüütiliste omaduste kohandamisega säilitatakse ainus tootespetsifikaadis lubatud veinikategooria – 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa 1. kategooria. Seetõttu leitakse, et kuna sellega ei muudeta, kustutata ega lisata ühtegi kategooriat, pole antud juhul tegemist ühegi delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatusega.

2.   Redutseeriva suhkru analüütiliste näitajate mõistete kohandamine kehtivate õigusaktidega (tootespetsifikaadi punkt 2.1.1, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Kirjeldus ja põhjused

Vastavalt komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/34 artiklile 20, millega määratakse kindlaks üldsuhkrusisaldus fruktoosi ja glükoosina, nimetatakse redutseerivate suhkrute analüütiline näitaja ümber üldsuhkrusisalduseks, mida väljendatakse glükoosi ja fruktoosina.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Selle muudatusega kohandatakse termineid, mida kasutatakse seoses füüsikalis-keemiliste omadustega, ning sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste osas kirjeldatud omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

3.   Organoleptiliste omaduste muutmine (tootespetsifikaadi punkt 2.2 ja koonddokumendi punkt 3)

Kirjeldus ja põhjused

Standardi UNE-EN-ISO 17065 rakendamine sertifitseerimisülesannete täitmiseks tingib vajaduse muuta hõlmatud veinide organoleptilist kirjeldust nii, et veinide omadusi saaks siduda standardiga UNE-EN-ISO 17025 kehtestatud kriteeriumidele vastava degusteerimiskomisjoni hinnatavate tunnustega.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS.

See muudatus on organoleptiliste omaduste kohandamine, et neid saaks organoleptilise analüüsi abil paremini kontrollida, ning see muudatus ei muuda toodet, mis säilitab seoste osas kirjeldatud omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

4.   Organoleptiliste omaduste määratlus, mis on tingitud uutest sortidest valmistatavate veinide ja noorte veinide lisamisest (tootespetsifikaadi punkt 2.2, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Kirjeldus ja põhjused

Kahe uue sordi – 'Airén' ja 'Garnacha' – lisamisel ning nendest ja muudest sortidest noorte veinide valmistamisel tuleb määratleda nende veinide organoleptilised omadused.

Kaitstud päritolunimetusega „Casa del Blanco“ hõlmatud geograafilises piirkonnas on üks maatükk, kus viljeletakse viinamarjasorti 'Garnacha', ja teine, kus kasvatatakse viinamarjasorti 'Airén'. Nendest ja muudest sortidest valmistatud noortele veinidele on iseloomulikud muude kaitstud päritolunimetusega veinide „Casa del Blanco“ (suure liitiumisisaldusega) omadused ning tunnusjooned. Turu vajaduste tõttu – kuna tarbija nõuab üha enam omapäraseid veine, mis oleksid puuviljased ja maheda maitsega ning milles tõuseksid esile viinamarjad – taotletakse tootespetsifikaadi muutmist, et lisada sellesse nimetatud sortidest valmistatud noorte veinide analüütilised omadused.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Kõnealuste sortide organoleptiliste omaduste lisamisega säilitatakse tootespetsifikaadis ainus lubatud veinikategooria – 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa 1. kategooria. Seetõttu leitakse, et kuna sellega ei muudeta, kustutata ega lisata ühtegi viinamarjasaaduse kategooriat, pole antud juhul tegemist ühegi delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatusega.

5.   Valgete ja punaste veinide valmistamise eritavade kohandamine (tootespetsifikaadi punkt 3, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Kirjeldus ja põhjused

Kahe uue sordi – 'Garnacha' ja 'Airén' – lisamisel ning nendest ja muudest sortidest noorte veinide valmistamisel tuleb kindlaks määrata veinivalmistusprotsess.

Samuti suurendatakse mahutite nimimahtu, mis võib olla 750 milliliitrit või rohkem.

Eelnevates punktides kirjeldatud asjaolude tõttu lisatakse sellesse punkti veinivalmistuse eritavad, mida kasutatakse lisatavate uut liiki veinide valmistamiseks. Lisaks nõuab veinide kohandamine praeguste laagerdumissuundumustega, et veini laagerdataks vähemalt 225-liitristes vaatides. Kuna tarbija nõuab eri vormis pakendeid, suurendatakse pakendi nimimahtu, mis võib olla 750 milliliitrit või rohkem.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Selle muudatusega säilitatakse kaitstud päritolunimetusega veinide „Casa del Blanco“ omadused ja põhijooned ning ka nende omapära. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

6.   Määratletud geograafilise piirkonna viinamarjakasvatuseks kasutatavate maatükkide ülevaatamine (tootespetsifikaadi punkt 4, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Kirjeldus ja põhjused

Nõudlus sordist 'Airén' valmistatud veinide järele on suurenenud peamiselt suvehooajal välisturgudel, kus oodatakse värskema iseloomuga veine, mis ei ole nii tugeva lõhnaga ja on maitselt mahedamad ega ole seega nii tummised kui muud aromaatsematest sortidest veinid. Kaitstud päritolunimetusega „Casa del Blanco“ hõlmatud geograafilise piirkonna naaberpiirkonnas paikneb maatükk, kuhu on aastatel 1945 ja 1962 istutatud sort 'Airén', ning teine maatükk, kuhu on 2006. aastal istutatud sort 'Garnacha'. Mõlemad maatükid asuvad tootespetsifikaadis määratletud viinamarjaistandusteks kasutatavate maatükkide kõrval ning sordi 'Garnacha' istanduse maatükki ümbritsevad enamjaolt tootespetsifikaadis juba määratletud viinamarjaistandusega hõlmatud maatükid ning seetõttu ja tänu sellele, et neile on iseloomulikud samasugused kliima-, mullastiku- ja pinnasetingimused nagu määratletud geograafilisele piirkonnale – ka need maatükid on suure liitiumisisaldusega –, soovitakse muuta tootespetsifikaati, et lisada kõnealused maatükid määratletud geograafilise piirkonna alla.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Nende maatükkide lisamine ei tähenda seoste muutumist, kuna loodus- ja inimtegurid on laienenud piirkonnas samad kui esialgu määratletud piirkonnas. Samuti säilivad valmistatud veinides kaitstud päritolunimetusega veinide „Casa del Blanco“ omadused ja tunnusjooned. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

7.   Sortide 'Garnacha' ja 'Airén' lisamine (tootespetsifikaadi punkt 6, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Põhjuste kirjeldus

Kuna tootespetsifikaadis esitatud veinide kirjeldusse lisatakse sordist 'Airén' valmistatud valge ühesordivein ja sordiga 'Garnacha' valmistatud punane mitmesordivein, lisatakse sellesse punkti nimetatud sordid.

Muudatuse liik: standardmuudatus

Kuna punktis 1 esitatud põhjendusega lisatakse veinide kirjeldusse sordist 'Airén' valmistatud valge ühesordivein ja sordiga 'Garnacha' valmistatud punane mitmesordivein, lisatakse ka sordid 'Airén' ja 'Garnacha'. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

8.   Ajakohastatakse viidet õigusnormile (tootespetsifikaadi punkt 8, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi punkti 8 esimeses ja teises lõigus asendatakse viited kehtetuks tunnistatud määrustele viidetega kehtivatele määrustele ning ajakohastatakse traditsioonilisi nimetusi ja ka 7. oktoobri 2011. aasta kuninga dekreedis 1363/2011 (millega rakendatakse teatavate veinitoodete märgistamist, esitlemist ja identifitseerimist käsitlevaid ühenduse eeskirju) sätestatud mõistete kasutamist, mis on esitatud kolmandas lõigus.

Muudatuse liik: standardmuudatus.

Käesolev muudatus tähendab õigusakti ajakohastamist. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

9.   Ajakohastatakse viidet õigusnormile (tootespetsifikaadi punkt 9.2, muudatus ei puuduta koonddokumenti)

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi punkti 9.2 kolmandas ja üheksandas lõigus asendatakse viited kehtetuks tunnistatud määrustele viidetega kehtivatele määrustele.

Muudatuse liik: standardmuudatus.

Käesolev muudatus tähendab õigusakti ajakohastamist. Seega leitakse, et seda muudatust ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Casa del Blanco

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Punane vein

Need on veinid, mille liitiumioonide kontsentratsioon on naaberpiirkonna veinidega võrreldes kuni kümme korda suurem, ning lisaks esineb seos suurema liitiumikontsentratsiooniga veinide ja maatükkide vahel, kus seda metalli on rohkem leitud.

Punased veinid on kirsikarva või erkpunased, sügava värvuse ja tugeva lõhnaga, maitseküllased, täidlased ja jõulised.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus: | 5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 16,7 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 120 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

12,5

Minimaalne üldhappesus:

5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

16,7

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

120

Valge vein

Valged veinid on puhtad, klaarid, õlgkollast värvi ja äärtest kuldse helgiga, lõhnas on tunda valgeid puuvilju ja värskust, meeldiva ja heas tasakaalus happesusega, pika ja heas tasakaalus järelmaitsega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 11,50 |
| Minimaalne üldhappesus: | 6 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 16 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 120 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11,50

Minimaalne üldhappesus:

6 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

16

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

120

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Valgete veinide puhul lastakse viinamarjavirdel, mis on saadud vartest puhastatud saagi purustamise ja pressimise teel, selgida temperatuuril 10–15 °C vähemalt 18 tundi ning seejärel toimub virde kontrollitud kääritamine temperatuuril 13–21 °C.

Punaste veinide puhul toimub alkoholkäärimine koos kestadega olenevalt sordist vähemalt kümne päeva jooksul ja temperatuuril 22–32 °C. Veine laagerdatakse sõltuvalt sordist Prantsuse ja Ameerika tammevaatides vähemalt 12 kuu jooksul, misjärel veinid segatakse kokku ja lastakse pudelis laagerduda vähemalt 12 kuud.

b.   Suurim saagikus

7 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

52,5 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Veiniistandus asub Manzanarese omavalitsusüksuses (Ciudad Real)

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

CABERNET SAUVIGNON

MERLOT

PETIT VERDOT

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

8.   Seos(t)e kirjeldus

Istandus paikneb 1 080 meetri kõrgusel, kus valitseb kontinentaalne kliima väga kuiva õhuga ning päeva- ja öötemperatuuri suure kõikumisega marjade küpsemise perioodil. Pinnase moodustavad savi-lubjamullad, mis on väheviljakad, kivised, hea läbilaskevõimega ja aluselised ning mille pH on umbes 8.

Veinidele on iseloomulik hea tasakaal happesuse ja alkoholisisalduse vahel, mis on sageli suhteliselt suur ning mille tulemusel on veinid värskemad ja sobivad hästi laagerdamiseks. Tegemist on säilitamiseks mõeldud veinidega, milles on tunda happelisemaid värskeid puuviljanoote ning lillede ja mineraalide nüansse, mistõttu meenutavad need pigem kontinentaalse kui vahemerelise kliima mõjutustega veine, olles pigem keskmisest aromaatsemad, maitselt elegantsed, värsked ja meeldivas tasakaalus.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

PUUDUVAD

Link tootespetsifikaadile

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_Mod_Casa_del_Blanco_20200721_mp.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---